a význačné povrchní tvary její naznačovali, na jinýcli lepšicli stává se to sice ale velmi 

 nedokonale a jen dle oka. Připomínám v turn ohledu, že do té doby nemáme ani 

 jediné dobré speciální mapy celých Cech, ačkoliv v novéjši době k tomu účelu ledaco 

 se podniklo. Jenom jednotlivé, velmi malé částky povrchu zemského jsou tak změřeny 

 a zobrazeny, že dávají při pohledu na ně dokonale pravý obraz poměrů půdních, jako 

 n. p. část Saska, část Badenska, malý díl Francie a Švýcar. Na větším díle map, jinak 

 co výborných uznaných, musíme se títn spokojiti, poznáme-li, který z dvou od sebe 

 vzdálenějších bodů , neležících u toholéž potoka, vyšší jest. Pohříchu bylo dosavad 

 rozšíieno mínění, že podoba půdy, jmenovitě rozličné její úklony jen vojenskému 

 stavu důležité jsou, pročež při měření zdělané půdy na to ani ohled bráti se nemusí, 

 an prý výnosnosti její v ^obráceném pomčru k úklonu jejímu ubývá a na mapách, 

 kde se půda jen ve vodorovné projekci představuje a každá plocha v poměru k svému 

 úiilonu jen skrácena se objevuje, naznačování sklonitosti a výšky zbytečným jesl. 

 Avšak který osvícený hospodář nebo lesník pi-iznává se k této domněnce ? Ostatně 

 zůstává, kdyby i tato domněnka pravá byla, zevrubná známost výšek nejenom malých 

 ploch, nýbrž i celých krajin pro spůsoby vzdělání (orání, porážení a sázení lesů, ovla- 

 žování a vysušování luk) nanejvýše důležila. Důležitost tuto pro vlastního tech- 

 nika , pro stavby silnic, železnic, pro správu řečisf odůvodňovati, zdá se mi býti zby- 

 tečné. Také ve vědeckém ohledu stává se známost nejenom všeobecných tvarů horstva 

 a úvalů, nýbiž i zevrubné sludium poměrných výšek jednotlivých bodů vždy zajíma- 

 vější, a sice jak pro meteorologa, kterýž v těch poměrech příčinu zdánlivých nepravi- 

 delností v pochodu úkazů povětrných poznává ; pro hydrografa, kterýž zponenáhlý zrůst 

 vodních žil v silnější toky sleduje a příčiny zhoubných povodni vyhledává ; a konečně 

 pro geologa, jenž často zvláště ve vrstevnatých útvarech p rovnáním výšek starší od 

 novějších usazenin dělí a z úklonu povrchu na působení sil, na předešlou podobu 

 a přišlí změnu uzavírá. Zřetel při provedení mé práce byl tedy obrácen k vyvolení 

 bodů, kteréž se změřili měly, tak, aby z nich ve vytknutých ohledech nějaký užitek 

 vyplynul, a hospodář, lesník a technik vůbec, jakož i fysik, botanik a geolog s čísly 

 se selkl, kterých dosavad pohřešoval. 



Podniknutí musilo se však na jistou část obmezili a bylo ledy v tom ohledu 

 uzavřeno, spraoovati krajinu, kterou mapa okolí Pražského, od Matice české r. 1851 

 vydaná, představuje, kterážto mapa, ačkoliv ne bez chyb, předce k nejlepším přehledním 

 mapám toko okolí náleží a prostoru 31'18 čtverečných rak. mil obsahuje. Na mapu 

 tuto upozorňuji zároveň ty, kteří výsledky mého měření zevrubně porovnati chléjí. 



2. Dosavadní měřeni výšek a inapy okolí Praiského. 



Před počatým měřením bylo zapotřebí vyskoumati, které práce o poměrech výšek 

 okolí toho vykonány jsou, aby dobré snad výsledky použiti nebo aspoň s mými srov- 

 nati se mohly. Bylo také pro můj spůsob měření důležité, zjednati sobě nejlepších 

 topognifických map toho okolí, poněvadž jeden z elementů mých počtů, toliž vodorovná 

 vzdálenost, z nich čerpati se měla. 



S ohledem na vykonané měření výšek nalezl sem : 



1. Udání oněch bodů, které při triangulací Čech před mnohými lety od c. k. 

 generálního Quartiermeisterstabu co hlavní signální body (velikými jehlanci naznačené) 

 a co trojúhelné body první řady upotřebeny byly, k nimž později katastrální měřeni se 

 připojilo. Rozdíly ve výškách těchto bodů, (jejichž počet ale velmi nepatrný jest), s ohle- 

 dem na osu rafijí hodin na věži Svatoštěpánské ve Vídni jsou mnohým velmi ostrým mě- 

 řením a obapolným spojením velmi zevrubně ustanoveny, a poněvadž později také nad- 

 mořská výška oné rafijové osy nad hladinou Adriatského moře třemi rozličnými čarami, 



