opatrně do dolejší části svého bytu unášejí. Nenalézáme důvtipnosti takové nikde jinde 
mezi živočichy, ano i ptáci a ssavcí daleko v tomto ohledu pod hmyzem stojí. 
Ošetřování a vychovávání mláďat mravenčích jest neméně zajímavé a pozoru hodné, 
pro podzemní a ukryté jejich obydlí však dosti nesnadné. Nejlépe učiníme, když si 
mraveniště utvoříme sami a doma je pozorujeme. Jest to snadná věc. Odneseme kus 
mraveniště, totiž zem, listy atd. i se zvířaty rozličného vyvinutí v uzavřené nádobě 
domů, a dáme pak to vše do široké skleněné nádoby, jejížto průzračné stěny papírem 
ovážeme, by. světlo neproniklo. 
První práce mravenců bude utvoření přiměřeného obydlí, v němžto by sami, pupy, 
larvy a vajíčka pohodlně přebývali mohly. Za nedlouho je stavba hotova a necháno 
několik otvorů, kterými možno ven vycházeti. Postavíme celé mraveniště s nádobou 
ven. Přihlížejíce častěji snadno pozorovati můžeme rozličné práce a pohybování tohoto 
nárůdku. (Co jedna část po potravě se shání, hledí si druhá domácnosti, krmení a oše- 
třování mladých. Žádá toto jistě velikého namáhání, jak snadno z píle ošetřovatelkyň 
souditi můžeme. Zasvilne-li slunce, padne-li jen krůpěj deště, vůbec každá dost 
malá proměna povělrnosti spůsobí všeobecné povstání, překládání totiž larvy a pup 
mravenčích do přiměřenějšího místa. Starají se totiž dělníci přenášením tímto o mláďatům 
nevyhnutelně potřebnou a co možná stejnou teplotu. Proto nalézáme za teplých po- 
šmourných dnů pupy hned pod svrškem stavby, při parném a chladném počasí více 
v hloubce. Zkoušky s teploměrem učiněné dokázaly, že vrstvy mraveniště samy co teploměr 
považovati se mohou, a že mravenci vždy náležité teploty nalézli dovedou, která k zdaru 
budoucích pokolení jejich potřebna jest. Položíme-li do nádoby s mraveništěm něco 
vlhkého cukru, sladké ovoce neb šťávu, pozorovati můžeme snadno krmení larv. Mravence 
sladké štávy se nassav kvapí domů a krmí svými ústy mladé, zásobu pak nashromáž= 
děnou vyprázdniv kvapí pro novou. Tak to trvá po celý dem. Jak mile večer nastane, 
počne práce jiná, uzavírání totiž bran. Buď z ostražitosti aneb k vůli lepšímu udržení 
tepla uzavrou mravenci všechny otvory, které k podzemní jejich skrejši vedou, a teprv 
potom odeberou se na odpočinutí. Jem slabé sem tam hýbání tykadel prozrazuje, že 
žijí. Jestli však náhodou neb schválně mraveniště poroucháme, tuť pracují i v noci, a 
obyčejně zase ráno vše v pořádku mají. Takové pracné živobylí vedou neustále. 
© Larvy se zakuklily a z těchto začínají pomalu noví obyvatelé společnost rozmno- 
žovati. Nalézáme ale v pupách rozličnou velikost, an některé malé, jiné však dva- až 
pětkrát tak velké jsou jako mravenci sami. Nevycházejí z nich ale také stejná zvířata. 
Z malých se vyvinují jen dělníci bezkřidlí, z větších ale a velikých samčíkové a 
samičky křídlaté. Dokud ještě nevylíhlé pupy se ošetřovati musí, drží se společnost 
pohromadě. Jen dělníci vycházejí a samečkům i žinkám potravu donášejí. Spatříme 
alé docela jiný výstup, když křídlaté obyvatelstvo již všechno vychováno jest. Po vlažném 
dešti k večeru vyrojí se tak, že sotva brány stačí, v největším kvapu celé obyvatelstvo, 
jako k nějaké slavnosti“ Křídlatí obyvatelé vznesou se jako mrak vysoký do povětří, 
svatební ples slavíce, kdežto dělníci celí udychtění sem tam běhají. Netrvá radost léta- 
jících dlouho, neb skoupá příroda upevnila křídélka jejich jem tak, aby tělo dosti 
těžké po jistý čas v povětří udržeti mohla. Zmrzačení padají mravenci brzo na zém, 
kterou tak radostně opustili, a malý tento výlet tak je unavil, že sotva na nohou stojí. 
