— O 
Zpráva o geologických poměrech u Berouna a Prahy. 
V krajině této panuje skoro výhradně úlvar silurský; jen částečně jsou vyso- 
činy severně za Prahou pokryty vrstvami útvaru křídového, totiž kvadrovým pískovcem 
a opukou; někleré čásli vysočin jsou též pokryty starým náplavem (Diluvium) a ře- 
čiště a údolní nižiny novějším náplavem (Alluvium). 
-0 všeobecných poměrech útvaru silurského jednal jsem už ve 4. ročníku Živy str. 
415 a musím zde k tomu pojednání se odvolali. Jen tolik budiž zde k bližšímu sroz- 
umění opakováno, že Barrande celý útvar silurský podle skamenčlin a podle uložení 
skalních vrstev v osm pásem dělí, jež zdola nahoru písmeny A, B, C, D, E, F, G, H 
poznamenává. 
Nejzpodnější dvě pásma A, B jsou beze všech skamenělin a spočívají mezi Knénem 
a Jilovým bezprostředně na žule; teprva v pásmu Č u Jinec a Skrej vyskytují se první 
stopy skamenělých tvarů, a ly se pak hromadí ve vyšších pásmech pořád více, až ko- 
nečně v posledním pásmu (H) jsou zase vzácnější. 
S ohledem na rozdělení skamenělin jakož i na povahu kamení rozdělil Barrande 
všech osm pásem ve dvě oddělení, v jedno zpodní s pásmy A, B, C, D, a jedno vrchní 
s pásmy E, F, G, H. 
) Krajina ode mne skoumaná obsahuje oboje toto oddělení, vyjmouc pásmo C. 
K tomu přistupují ještě novější, svrchu podotknuté útvary. 
Dle toho obsahuje zmíněná krajina následující rozdílné vrstevní celky a útvary: 
4. Žulové vrchy u Slap a Telelína. 
2. Břidličnou vysočinu bez skamenělin okolo Mníšku a Jiloviště, pak mezi Pod- 
babou, Kralupami a Bušlěhradem. 
3, Lesnátý hřbet Brdský mezi Zbraslavi a Hostomicemi, a mezi Zdici a Hořelicemi, 
pak údolní nižiny a nižší pahorkovinu od Zdic přes Beroun, Loděnice, Řeporyje až 
k Smíchovu, a od Braníka přes Zbraslav, Vosov, Hostomice až k Zdicům. 
4. Vápennou vysočinu mezi Libomyslé u Zdic až k Michli u Prahy. 
5. Útvar křidový mezi Prahou, Kladnem a Vodolkou. 
6. Staré náplavy ve vysočinách, 
7. Nové náplavy v údolích. 
2 
Moj 
i 4. Žulové vrchy u Slap a Telelína. 
= U Slap a Telelína stýká se břidličné kamení, ležící u zpodu silurského útvaru 
se žulou, 
4 Náležít tato žula k mohútnému, 45 mil dlouhému, asi 2—4 míle širokému hřbetu, 
„mezi rulou jihovýchodních a silurskou krajinou středních Čech od Českého Brodu 
až ku Klatovům u paty Šumavy se prostírá. 
+ "Rozhranní čára žuly a břidlic jde v krajině skoumané od Slap, které již na žule 
stojí, na východ k samotě zvané Laňoz u levého břehu Vltavy. Na pravém břehu na- 
proti Lahozi objevuje se žula jen na: strmých stěnách až k samotě Obora zvané a jest 
le vlastně jen výběžkem větší žulové vysočiny, která kolem Přestavlky, Buše a Korkyně 
se, rozšiřuje. Výběžek ten, Vltavou proražen, jest ze tří stran břidlicemi obstoupen; 
upíme-li však na pravý břeh Vltavy, -octneme se u vesnice S/romče opět na žule» 
která odtud okolo Vysokého Újezda přes Teletín, Krňany, Hostěradice a Žampach 
