(Obr, 1.) 
polohy zdviženy byly. 
Lipenec, 
Průřez skal mezi Lipany a Jarovem u Zbraslavi. 
0 
; — 14 — 
žuli severo-severovýchodně (h 2—h 1), blíže novějších břidlic se- 
verovýchodně (h 3—h 4). Zapadání pod žulu nemůže býli sku- 
tečné, nýbrž jen zdánlivé, neb nikde na východní straně žuly 
nevychází břidlice na den, nýbrž v Táborsku leží pod ní všude 
rula. Vrstvy břidličné blíže žuly jsou jen zatočeny na spůsob 
šikmé pánve, jak to také na mnohých místech ve vyšších vrstvách, 
n. př. u Zbraslavi, pozorovati lze. (Viz obr. 2, číslo 4.) 
Na rozhraní starých břidlic a novějších křemenů od Mníšku 
k Zbraslavi a Kunraticům jeví se všude v obou těch stýkajících 
se pásmech rozdílná uložení. Břidlice staré (pásmo B) zapadají 
k jihovýchodu, křemence rudonosné vrstvy (pásmo D) zapadají 
k severozápadu. Staré vrstvy břidličné zachovávají stejný úklon 
všude, křemence však a břidlice novější mají na té rozhranní 
čáře rozličné ohyby, a podobá se, jakoby neodolatelnou silou 
k starším skalám byly přillačeny bývaly. 
Výborný příklad toho podává nám okolí Zbraslavské. 
Lipenec stojí na břidlici (pásmo D) sedlovitě zahnuté a 
zdánlivě pod staré břidlice zapadající; bezprostředně u starých 
břidlic leží jako v škulině podivně skroucené vrstvy křemence. 
(Obr. 1.) 4. Náplav říčný, 2. Diluvium, 3. břidlice pásma D, 
4. křemenec, 5. azoiské břidlice, 6. porfyr, 7. diorit. 
Podobný příklad podává nám průřez skal, jejž Vltava na 
svém pravém břehu mezi Modřany a Závistí odkryla. 
Hradiště a Čihadlo skládají se ze starých břidlic (2) s vlo- 
ženým porfyrem (3) a dioritem (4); u Závisti pak a Modřan pozo- 
rují se břidlice novější (1) s otisky mořských chaluh (Fukoidů) 
v podivných oklikách zohybané a konečně zdánlivě pod staré 
břidlice zapadající. (Obr. 2.) 
U Černolic jest křemenec dotýkající se staré břidlice kolmo 
vyšinutý, tak že vystupuje co osamotnělá vrstva nad své okolí a, 
zdaleka zbořenému hradu se podobá. 
(Obr, 2.) 
Průřez skal u Závisti. 
Vysvítáť patrně z těchto poměrů, že zpodní břidlice již dávno v nynější své poloze 
býti musily, když svrchní břidlice a křemence se usazovaly a později do nakloněné 
V 
