z ŠnŮ 
— 
následkem časté poplávky zvýšena cena ta u nejšpatnějšího druhu rudy, držící 259, 0 20 kr. 
za libru kysličníku uranato=uranitého, a u čistějších druhů zponenáhla dle bohatosli jich, 
tak že se prodával centnýř nejčistší rudy zase v původní ceně 280 zl. Mezi tím vystlou- 
pila cena žluti r. 1852 na 20, ba i 36 zl. Za příčinou toho, a poněvadž těžba rudy 
uranové z dolů Jáchimovských velmi se zvětšila, uzavřelo ministerstvo 27. srp. I. 1852, 
aby se ruda neprodávala pod svou cenou toliko v prospěch cizích. fabrikantů a k ve- 
liké dolů škodě i k zdražení žluti uranové, a hned nařídilo již dříve ponavrhnuté zdě- 
lávání rudy uranové na žluť a poslalo p. Adolfa Pateru, c. k. assistenta na Příbramské 
horní akademii, sdělivšího již I, 1847 svůj spůsob vyrábění žluti uranové ©. k, akade- 
mii nauk ve Vídni, do Jáchimova, aby tam zavedl fabričné dobývání žluti. Ku konci 
dotčeného roku byly všechny k tomuto účelu potřebné přípravy holovy a mna začátku 
roku 1853 bylo již značné množství žluti uranové vyrobeno, kleráž předčila dobrotou, 
čistotou a lácí nad zboží, dosud hotovené od druhých fabrikantů. Při průmyslné výstavě 
v Mnichově I. 1854 a v Paříži I, 1855 obdržela c, k. fabrika Jáchimovská medalie a 
p. Patera podobnou poctu ad personam. 
Za cenlnýř rudy uranové s 
40% kysličníku uranito-uranitého platí fabrika dolům nyní . « « 35 zl, 7 kr, r. č. 
20% » " » » » » » k, sys "6 VR bis 
305 —» » Ý n jb zládnték“: rrůtnéní KAP kávě svadínáe 
405 » » » » » » » p "6120x Bd orál miry 
50% » » » » » „ ání x ZO UAlirášvs s 
503 » » » » » » VV ky APT Ví 
70% » » » » » » dilo é348 10h by 
8%. » » " st v če dvi ně oněivánákshk i Aliho kN 
Spůsob páně Paterův jest následující: 
Na mělný prach semletá nebo stoupami stlučená a za příčinou odehnání z ní arsénu, 
molybdénu a síry v peci plamenné dokonale upražená ruda uranová pálí se v té samé 
peci s 453 kalcinované sody a 29 salnitru sodnatého, aby se utvořily soli sodnaté kyse- 
- liny uranité (kysličníku uranilého), arséničné, šélové, molybdénové a vanadové. Soli 
© posledních čtyr kyselin jsou ve vodě rozpustné, dajíce se vyloužiti horkou vodou v kádi 
© s'tfiltrum z plátna hrubého. Ostatek zavírající v sobě  všecek uran, zeminy a druhé 
: ye jakosti rudy železo, měď, stříbro, vismut, kobalt a nikl) rozředí se vodou a 
© rozpustí se v kádi kyselinou sirkovou a trochem kyseliny dusičné. Kyselina dusičná 
přidá se jen tenkráte, když se neobrátil všechen kysličník uranato-uranilý pražením 
sličník uranitý. Roztok držící v sobě sírany uranu, železa, hliníka, mědi, vismutu, 
(stříbra, niklu, kobaltu, vápníku a j. sfilltruje se z nerozpuštěného  ostalku a nechá se 
ustáli, „Ostatek rudy drží obyčejně, jen sled uránu. Pak vleje se do roztoku nadbytek 
-čímž uhličitan uranitý a sodnatý zůstane rozpustným a druhé sloučeniny na dno 
se srazí. Nedrží-li soda v sobě žádný dvojuhličitan sodnalý, není-li shuštěna a jestli se 
neupotřebil přílišný nadbytek, dobude se roztok čistého uhličitanu uranitého; jinak se 
rozpuslí též něco kysličníku železa, klerýž však dokonale vypadne, když se roztok za- 
hřeje v kotli měděném. Učištěním železa zproštěný roztok uhličitanu uranitého a 
vodnatého vleje se do měděného kotle, v němž se vaří a rozředěnou kyselinou sirko- 
vou zneutralisuje, čímž dvojuranilan sodnatý čili žluť nátronová světlé barvy ke dnu 
