MENY -E 
převahu v některé z nadepsaných vlastností, na př. ve velikosti, tedy se rodí potomek 
více dle převahy této. Dědičnost dopadá toutéž výslednicí, kterouž se zákony silozpylné 
v hyboměrství vyměřují, a jest hlavním pravidlem bezpečné plemenitby. Dle zápisků mých 
- bývá býk plemena algavského a smíšenců tyrolsko-českých vždy poměrně malý, od 810 
až do 920 liber tíže za živa; býk pak českého a švýcarsko-českého původu poměrně 
velký, 1020, a v přibývajícím stáří 1240 liber těžký. Plemena švýcarská vynikají vůbec 
náramně velkými býky, kdežto algavské i tyrolské plemeno průměrně skrovnější samce 
mívá. — Další rozvahy a výpočty poměrů dědičných ponechám si ku pojednání o záko- 
-nech plemenářských na jinou dobu. 
E b) Čím větší dojnost, tím menší plod. Zkušenost tato odůvodněna jest zevrub 
loupcem o dojnosti, jejž bych byl opominul, kdyby nebyl tak důležitým součinitelem 
výpočtů mých. Malá kravka čísla 5., avšak výborná dojnice, porodila nepatrné telátko, 
jehož tíže se má k liži matčině jako 1:25 (!), kdežto krávy, dle velikosti a sežrané 
íce měně dojící, n. př, celá řada D smíšenců tyrolsko-českých, poměrně nejsilnější dala 
lata. Kdo chce vychovat statná telata od dobrých krav, musí aspoň čtyry neděle před 
otelením přestat dojit. Obyčejně si příroda pomáhá v té věci sama, ženouc v těle zví- 
-řecím mléko na úživu a zveličení zárodku, i krávy — jak lid praví — „ustávají mlé- 
| kom,- totiž nedojí; avšak mnohá dobrá kráva nechá se ubohá dojit až do poslední chvíle 
před porodem, i byl jsem nejednou svědkem toho, že tím nic není získáno, ano telátko 
jest pak tak malounké a slabé, že se k odchovu, ba někdy ani k zabití po zákonní lhůtě 
44denní nehodí. I v této věci panuje u nás smutný zlý zvyk, pro kterýž nelze v zdo- 
konalení a zvelebení plemen domácích pokročili. 
V ©) Rostivost zvířecí jest u rozličných plemen velmi nestejná, totiž u některých 
roste novorozeňátko a odstávče velmi rychle, u jiných velmi zdlouha. © Anglického kmene 
Durhamského potomstvo za půl druhého léta dorůstá pro porážku na 800—1000 liber 
a poskytuje při tom křehké i šťávnaté maso, kdežto švýcarský a jiný dobytek tři i více 
let potřebuje, aby dosáhl velikosti a tíže Durhamců. (Ovšem píce zde veliký úkol má, 
Jak jsme u koňstva dokázali, avšak pěstováním rostivosti utkví tato vlastnost několika 
pokoleními tak, že konečně jest dědičnou, jak později u vepřového dobytka vyložím, 
Kromě píce třeba však i zvláštního zacházení a poskytování tepla, poklidu, skrovného 
světla atd., má-li se tučnivost, to jest vlastnost nasazování masa i tuku, v krátké době 
„Založiti a vyvinovati. 
j 54, 00 se týká dojnosli, která zde měřením a zapisováním čerstvě nadojeného mléka 
v polední a večír po osm let u 45 krav ustanovena jest, záhodno též podotknoti, 
mejenom mnohost, alebrž i jakost mléka, totiž tučnost jeho, velmi jest rozmanitá, 
Mladé a stelné krávy mají řidší, staré a březí krávy tučnější mléko; plemena z rovin a 
nižin mají vodnatější, plemena pak horská tučnější mléko, ovšem zase méně! V letě 
při zelené píci není mléko tak tučné, jako v zimě při jadrném krmivu, m. př. pšeni- 
čných otrubách aneb dokonce slavném ječmeně, Kdo však v zimě krmí pouhou slamou, 
má špatné i málo mléka vůbec. 
© © Rozumný hospodář rozvrhuje vůbec píci svou na jadrnou a lichou (totiž prázdnou, 
více k vyplnění žaludku sloužící); pořádné krmení má pak se zakládati průměrně na 
dvou částech jadrné a jedné části vyplňovací píce, n. př. 6 liber pšeničných otrub, 
2 lib. pokrutin a 3 lib. plev, pak 8 lib. slámy ječné a 5 lib. sena pro krávu 750 lib. vážící. 
