— 45 — 
a jsou lam spolu s nízkými vrbami jediní zástupcové křovin. Velmi zřídka se vysky- 
tují v horách střední Evropy, a mohou se považovali za křoviny právě arktické. 
V Čechách rostou tři druhy bříz, dvě stromovité, obecná bříza (Betula verrucosa 
Erh,, lak nazvaná, proto že má na ralolestích malé bradavičky pryskyřičné) a černá bříza 
(Betula pubescens Erh.) s velikým vejčitým listem a tmavou kůrou kmenu, pak v bahnách 
hor jedna z nízkých břiz, Belula nana. Bříza obecná jest strom chladnější části Evropy a 
chová se u nás podobně jako borovice, ona toliž do hor nevystupuje přes 2500“ V jižní 
Evropě vystupuje výše do hor než u nás, roste ve Švýcarsku až do 6000, na Etně 
mezi 5000 a 6500“, a schází docela v rovinách. V severní Evropě jest velmi rozšířena, 
celou Skandinavií až do Laponska, kde ale jen roste v údolích a na jižních úklonech, 
a celou střední Rusí jižně až do Ukrajiny a do zemí Donských a Volzských, dokud tam 
nejsou stepi, pak v Kavkazu až do výšky 7000“ a v jižní Sibiři. V horách severních 
krajin a v zemích arktických jest rozšířena bříza k naší obecné velmi podobná, která 
ale v listu se blíží více k B. pubescens a má až do vysokého stáří kůru kmenu docela 
bílou; jest to Betula glulinosa Wallnoth. (Bezpochyby mínil Linné pod svou B. alba 
hlavně tento strom.) © Betula glutinosa  Wallnolh, která i v horách severního Německa 
se našla (snad se najde i u nás), roste celou Skandinavií mnohem hojněji nežli naše 
obecná, až k Ledovému moři, pak v severní a arktické Rusi a Sibiři. Tato bříza vy- 
stupuje v arklických zemích nejvýše do hor ze všech stromů a tvoří hranici stromorostu. 
Černá bříza (Betula pubescens Erh.) roste v bahnách. V jižních Čechách u Třeboně, 
pak v Šumavě tvoří celé lesy. (Ona nejde nikdy do teplých, suchých krajin, a vystupuje 
v střední Evropě výše do hor nežli obyčejná bříza. Jižně jest jen rozšířena až do Alp. 
V Skandinavii roste naše černá bříza porůznu až do Laponska, v Rusku ale jest obmezena 
na západní část. Roste totiž jen od Petrohradu jižně až do Podolí, a na východ 
v gubernii Tambovské a Kurské, pak na Kavkaze a v Kamčatce, zemi to, která pro polohu 
při moři již má mírnější podnebí nežli Sibiř. Naše nízká bříza (Betula nana), která 
roste v Krkonoších, v Šumavě a v Rudohoří v rašelinatých močálech, nachází se v střední 
Evropě jen ještě v Alpách a v severním Německu. Velmi obyčejná jest v severní Skandi- 
navii, v Laponsku a v tundrách arktického Ruska a Sibiře, jako též v horách jižní Sibiře. 
Jižní hranice její nacházejí se v Rusku v čáře od Litvy přes Moskvu ku Kostromě běžící. 
V Sibiři rostou ještě 3 stromovité a 2 keřnaté, dle podoby listů a plodů ale k stromovitým 
patřící břízy, pak 3 křovinaté břízy, z nichžto jedna (Betula humilis) též v západním 
Rusku a mimo to i v severním Německu a v Alpách žije. U nás ještě nebyla nalezena. 
Vidíme, že B. verrucosa a B. glulinosa spolu zaujímají prostoru rozšířenosti obyčejné bo- 
rovice, při čemž B. verrucosa nižší a jižnější stanoviska zaujímá. B. pubescens ale jeví 
- se jako strom, klerý se vyhýbá velmi tuhé zimě, jsa hlavně v chladnějších částech pro- 
střední Evropy domovem. 
-Když takto břízy, jak jsme viděli, chladnější podnebí a přede vším krátkou vegetační 
periodu si hledají (neboť rozšíření obecné břízy v jižním Rusku svědčí, že snese dosti 
velké teplo), a když zvláštní druhy, které u nás nerostou, v severních krajinách jsou 
domovem, chovají se olše poněkud jinak. I olše rozstupují se na dvojí oddělení: jedny, 
jen křovité, které pro zvláštnosti v podobě květů a plodů od některých botaniků za 
zvláštní rod Alnaster neb Alnobetula se považují, žijí jako nižší vrby a břízy v stu- 
dených severních krajinách anebo v horách; druhé, stromovité neb křovité olše z od- 
