zu 
jmenovaných. Když jsme pozorovali naše vrby v bahnách italských, dalo se vysvětliti 
stanovisko tak jižní tím, že leplo vlhkem se mírní. Pak jsme také našli, že vrby sná- 
šejí dlouhý čas vegetační a tudíž síly jejich se nevyčerpají, když květou v únoru a listy 
jejich opadají na konec listopadu. 
Duby naše rostou též v jižní Evropě a též v rovině, ale ne na mokrých místéch 
jako vrby, nýbrž docela na takových místech jako u nás, tak že účinkuje na ně plná 
teplota jižní, která plodí zvláštní jižní floru. Mimo to ale, že duby, které se uspokojují 
letním teplem střední Evropy a spolu snášejí horko rovin vlaských, jeví tím velkou pruž= 
nost proti vlivům temperaturním, ony liší se od našich vrb a lopolů také tím, že po- 
divným spůsobem navzdor časnému teplému jaru a pozdnímu podzimku vlaskému skoro 
ten samý čas vegelační mají ve Vlaších jako u nás. Kdežto jsme viděli, že vrby na 
jihu kvetou, jak mile temperatura dosáhne podobného stupně jako u nás v dubnu, totiž 
asi.v únoru nebo v březnu, chovají se duby jinak. Ony květou v dubnu a v máji 0 
málo neděl dříve nežli u nás, a drží zimní spánek čtyrměsíční v době, kde ve Vlaších 
již panuje teplo našeho jara. Též na ostrově Madeře, kde zimní temperatura se vy- 
rovná naší lelní, stojí duby 4110 dní bez listů a teprva po této době začínají pučeli. 
Úkaz tento se nedá vysvětliti z příčin meteorologických a fysikálních, vidíme tu opak 
všeho, co jsme posud pozorovali; neboť stromy, o kterých řeč byla, ukázaly velikou sou- 
vislost rozšíření svého s jistými temperaturami buď zimy buď jara neb léta, duby ale jsou roz= 
šířeny přes země s rozličným teplem léta i jara, a zachovávají při tom všude skoro stejný 
čas vegetační. Jediná příčina, která se tu dá poznali, záleží v přírodě stromu samého, 
že se totiž životní činnost obmezuje na určitý čas a že pak nastoupí dlouhý spánek, 
aby v šťávách staly se proměny, potřebné k novému začetí života. Takováto samostatnost 
rostliny proti vlivům zevnějším jest řídká; u zvířat ovšem nacházíme častěji neodvislost 
jednotlivých druhů zhledem na rozličné klimaty. Víme arciť, že hmyzové v rozšíření svém 
se nejvíce podobají rostlinám dílem již proto, že jako u rostlin potřebí jisté teploty k jich- 
ročnímu vyvinování; dílem i proto, že jsou na jednotlivé rostliny vázáni, kterými se 
živí“ Také hadi a jiné amfibie bývají jako rostliny vázáni na jisté země, bezpochyby 
proto, že krev jednotlivých druhů musí míti jistou teplotu, a jelikož chladnokrevná tato 
zvířata mají velmi málo vlastní teploty, proto jsou šťávy jejich docela odvislé od ze= 
vnější temperatury. Mořské a vůbec vodní nižší zvířata, lastury, raci a jiná, pak i 
ryby, jsou taktéž velmi odvislé od teploty vody a drží se proto v jistých šířkách geo- 
grafických neb v jistých hloubkách, kde právě sobě svědčící teplotu nacházejí *). Ssavci 
a plácí jsou také z velké části vázáni na jisté krajiny aneb temperatury, neboť ptáci, 
- pe panic išd a ún ohbí na zimu se stěhují do Ao - potře- 
1) Nemohu zde nepromluviti o zvláštní analogii mezi rozličnými hloubkami moře a 
výškami hor. Víme, že na vysokých horách rostou dílem tytéž, dílem podobné rost- 
liny jako v severních a polárních krajinách, proto že na horách jest chladno. V moři 
setkáváme se s výjevem podobným, jen dle okolností změněným. Proto že chladnější 
voda jest těžší nežli teplá, nacházíme v moři ve hloubce větší a větší vždy studenější 
a studenější vodu, až se konečně v temperatuře podobá vodě na povrchu polárního 
moře, a v těchto chladných hloubkách mořských žijí také mořská zvířata Duhy 
i v jižních mořích. taka 
: 
| 
