ZA 
Také z jiných zemí, ze střední Afriky, z Abyssinie, z Persie, z Madagaskaru, z Číny 
a z Australie schází nám ještě mnoho rostlin, zvláště důležitých proto, že zastupují zvláštní 
familie, oddělení neb -rody; a též tylo byliny bývají obsaženy v prodejných  herbářích. 
Krásný skutek štědrosti vlastenecké dokázal p. Dr. Jan Palacký, klerý pro Museum koupil 
rostliny islandské. 
Není již místa, bych promluvil též o sbírce semen, dřev a plodů, pak o musejní bo- 
tanické zahradě; mohu ale zkrátka říci, že se posud nacházejí v chudobném stavu a že by 
si každý veliké zásluhy získal o lento národní úslav, kdo by daroval průřezy stromů a keřů 
lesních (zvláště ten samý druh z rozličné půdy, z rozličných [jižních neb severních] stran 
a výšek hor; aby se poznala odvislost přírůstku dřeva od vplyvů klimatických), pak i dřev 
cizozemských ze sklenníků a parků, plodiny a jiné látky rostlinné, jako se v lékařství a 
v průmyslu užívají. Zvláště ale zahrada musejní, klerá má chovali živé české rostliny ze 
všech krajin vlasti, žádá činného ujímání se vlaslenců a hojné zásilky živých rostlin (do 
mechu založených s dobrými kořeny a s maleřskou zemí co možná ve více exemplářích, 
prolo že se neujímají hned všecky v Pražském podnebí) z venkova, třebas i nejobecnějších. 
Děkovati musíme pp. profesorům Anderlikovi v Klalovech, Pažoutovi v Písku a Čelakov- 
skému v Chomutově, panu lékárníkovi Všetečkovi z Nymburka, Dr. Knafovi v Chomůtově, 
paní Kablíkové ve Vrchlábí a p. Reussovi mladšímu v Praze, kteří nás živými rostlinami 
obdarovali. Kéž tyto příklady vlastenecké obětavosti uskuteční přísloví: Verba movent, 
exempla trahnul. 
Odpověď na poznámku v 3. svazku lonské Živy str. 193. 
K mému článku: „Z čeho jsou komety ?“ v třetím svazku Živy 1859 přidala redakce 
poznamenání, které co nemístné a mylné odmítnouti musím, očekávaje od redaktorské spra- 
vedlivosti, že tuto repliku v příštím svazku Živy uveřejní. 
Praví se totiž v poznamenání lom: „— musíme přece na to upozornili, že světlo 
kometové je odražené a že se tedy tu vlastně nedíváme skrze roztroušené částky (komety) 
ma slunce, nýbrž že světlo komety aspoů od povrchu k nám bezprostředně beze vší změny 
přichází.“ — S podivením se ohlížím po svém článku, coby v něm as mohlo dáti příčinu 
© k tomuto „upozornění“ Jeví se v něm snad pochybnost o odraženém světle komet? Jeví 
i se v něm domnění, že se díváme skrze komelu na slunce? Toť by byla událost snad co 
svět stojí ještě nebývalá, aspoň zajisté nikdy ještě nepozorovaná, neboť by se to státi mohlo 
jen: tenkráte, když by kometa právě mezi sluncem a zemí procházela, a jen času denního, 
kde by komelu ani nejostřejšími refraktory vidět nebylo. Dolejší planety sice — Merkur a 
s — bývá viděl co tmavé kotoučky na slunci, když v dolejším spojení jak se říká 
„skrze slunce jdou3“ kdyby však byla látka jejich tak řiďounká jako látky komet, zajisté 
by při průchodu skrze slunce neviditelné byly. 
V článku mém se však nejedná ani o světle komelovém, ani 0 světle slunečním, 
nébrž o světle hvězd skrze komety pronikajícím, o čemž nikdo jej čtoucí pochybovati 
| nemůže. Neboť stojí v něm hned z počátku: „Látka tato (komet) jest zcela průzračná, 
| poněvadž i nejmenší Avězdy nejen skrze ohon ale i skrz tak zvanou hlavu komety bez 
- značné proměny jasnosti jich viděti jest atd.“ Ku konci pak: „Ať by tedy prach kometový 
á 
* 
“ 
„8 
