— 4 -— 
sebe řidčeji roztroušen byl, musí předce při velikém objemu komety množství zrnek pracho= 
vých ležeti blíže přímky, v nížto paprsky světla od hvězdy skrze kometu do oka přicházejí, 
tedy se musí paprsky tyto obýbati a vůkol Avězdy musí se spatřovali kolo duhové atd,“ 
: Nedomnívám se tedy, aniž mi to kdy napadnouti mohlo, že se díváme skrze kometu 
na slunce, ani vlastně ani nevlastně; ale díváme se, neb aspoň můžem se dívali na hvězdy 
skrze kometu časem prosvitající, jakož jsme se skutečně dívali na některé stálice skrze 
lonskou kometu Donatovu, zvláště na krásného Arktura, o čemž mimo jiné také pan Jan 
Krejčí v pěkném pojednání svém: „0 letošní velké kometě“ v čtvrtém svazku Živy 1858 
zprávu dává. 
Obsah článku mého tedy jest tento: Kdyby se skládaly látky komet z roztrousených 
částic pevných, muselo by se světlo hvězd skrze ně pronikající ohýbati, toho však se ne- 
pozoruje, tedy soudím, že se komely z částic takových skládali nemohou. 
Dr. J. F. Smetana. 
Poznamenání připsal jsem já a přiznávám se, že v té formě, jak v tisku státi zůstalo, 
beze smyslu jest, jelikož v něm zůstala hrubá chyba tisku; má totiž místo: „nedíváme se 
skrze roztroušené částky a slunce,“ státi, jak smysl patrně ukazuje, „na hvězdy.“ Mínil 
jsem naznačiti jen, že by již také světlo od komety odražené též ohýbati se mělo, což se 
ovšem nepozoruje a také pozorovati nemůže, kdyby i ohyb skutečně se stal, jelikož drobounké 
částky, které ohýbání spůsobují, příliš od oka jsou vzdáleny. Při zkouškách o ohybu 
máme ohybující škulinky neb otvory blízko u oka, jak mile tyto otvory od oka velmi 
vzdáleny jsou, nespatříme ohyb. Vzduch jest neustále naplněn jemným práškem a předce 
přichází k nám sluneční světlo bez ohybu. 
Ostatně nekladu na tyto své poznámky velkou váhu a opakuji, což jsem již v prvním 
poznamenání učinil, že považuji námitku pana Dr. Smetany za důležitou a novou, a přeji 
sobě, aby pozorovatele hvězd na ni při novém objevení se komety ohled vzali. 
Jan Krejčí. 
Literatura. 
Zpráva o přírodnických novějších knihách českých. 
Literatura naše přírodnická pokračuje sice velmi pomalu a daleko ne v té míře, 
v jaké toho potřebnost duševního a hmotného života našeho požaduje ; příčina toho neleží 
však v ničem jiném, nežli v nedostatku podpory. Rádi bychom vydali přírodopis obšírný 
na stanovišti novějším, ležíť u Matice rukopis výborného slovníku hornického a technolo— 
gického , žádoucí jsou pěkné popisy a obrazy hmyzu a rostlin pro mládež dospělejší ; vy- 
dání toho všeho musíme očekávali v příznivější době, 
Z nejnovějších prací nalézá so v lisku u p. Augusty v Litomyšli Geologie od Krej- 
čího ; tentýž nakladatel vydá Boťaniku pro vyšší gymnasia a realní školy od Em. Purkýně: 
Důležité pro vzdělání obecné a též přírodnické jsou Listy naučné Dr. Majera a Rezáče, 
které novým rokem vycházeti počaly; též Obrazy života, redig. od J, Nerudy, berou ohled, 
na úkazy přírodního života. Nová Fysika pro nižší realní školy od Krejčího jest již do 
škol zavedena. (Hodláme též pokusili se o vydávání Přírodnického kalendáře, v němž by 
nejenom kalendářní část zevrubněji a důkladněji nežli v obyčejných kalendářích obsažena 
byla, nýbrž který by také svými články co almanach považován býti mohl. J. K. 
Tiském Antonína Renna v Praze, 1860. 1 kus 
