| 
| 
ŽIVA. 
ČASOPIS PŘÍRODNICKÝ. 
Redaktorové: Prof. Dr. Jan Purkyně a Jan Krejčí, 
Svazek II. 1860. Ročnik osmý. 
První podatky k historii odkrytí nové planety zamerku= 
| riové (Vulkana?) 
Sepsal J. Purkyně, 
Starší astronomie stanovila toliko sedm nebeských těles mezi ostatními stálými 
bloudících, tudíž planety (bludice) jmenovaných, k nimž ovšem měsíc i slunce počítány ; 
země pak, co nepohyblivý středek všehomíra, sem nenáležela. Za dotvrzení pravdivosti 
toho obmezení sloužil počet sedmerky, jmín od věkův za svatý. Vylíčeno léž sedm kovů, 
planetám odpovídajících i stejnými známkami vyznačených; pak sedm tónů, barev atd. 
Vyloučíme-li podlé našeho nynějšího poznání měsíc i slunce, bez ohledu na svatost oné 
sedmerky, znali tedy staří vlastně jen pět planet, a to pouhým okem viditelných. Teprv 
po vynalezení dalekohledů Galileem vyskytla se možnost odkrytí nových i nových těles 
nebeských samostatně pohyblivých. Mezi těmi odkryl Galilei (1610) čtvero měsíců Ju- 
pilerových, Huygens (1655) a Cassini (1671—84) patero středních Saturnových; o no- 
vých. pravých planetách ani ještě sledu nebylo. Uplynulo bezmála sto let, když roku 
1781 večerem 13. března po značném zdokonalení zrcadelních dalekohledů Herschlovi 
(otci) se podařilo, odvěký počet planet o jednu rozmnožili. Jsa zaměstnán prohledá- 
váním stálic v pásmě zvířetníkovém, pozoroval mezi rohama býka hvězdičku, která při 
227násobném zvělšení co okrouhlý kotouček rozeznatelného průměru se okazovala, 
čímž od pravých stálic dosti se lišila, kleréžto i při nejmocnějším zvětšování nejinak 
než co pouhá -tečka vidíny bývají. Následovně Herschlem samým a jinými hvězdáři po- 
slavení a základové (elementa) Urana určeny, a on v harmonický sbor starších planet 
vřaděn byl. Nezdá se, že Herschel při odkrytí Urana jakousi astronomickou zásadou 
veden byl, nýbrž ono náhodou se stalo, arci ne bez ostrovtipu odkrytele, anebo, chce- 
me-li to tak nazvali, vyšším souzením, jež vládne veškerým dějstvem na nebi i na zemi. 
Jinak se dálo při odkrytí pozdějších planet, což. až do nynějška bystrozrak všech astro- 
nomů zajímá. Kepler vyznačil zákony oběhů, vzdálenosti a jiných vlastností planet, 
čímž pozdnějším astronomům (Bode) možno bylo zevrubnou tabuli pravidelného poslu= 
5 
