k HERNY 
jaká příčina by mohla úklon ekliptiky změnili, aby zároveň nevyváděla značné oučiny 
na pohyby jiných planet, jichž však nikde pozorovali není, anto by se snadno dala pří- 
čina vymysliti, která by na ousluní Merkuria silou žádaných 38 sekund působila, anižby 
v ostatní soustavě planet jakéhos oučinu vyvedla. 
„Abychom naši myšlénku jaksi ustálili, představme sobě planetu mezi sluncem a 
Merkuriem umístěnou , a poněvadž jsme na pohybu úhlu dráhy Merkuriové takých změn 
nepozorovali, které by změnám ousluní jeho se vyrovnaly, přijmeme, že planeta ona 
dráhou, k Merkuriově dráze co nejméně nakloněnou, se pohybuje, ano přidejme, ohledem 
ma neurčitost naší úlohy, že dráha jest přesně okrouhlá. 
„Má-li tato planeta hypothetická ousluní Merkuriové popuditi sekularním pohybem 
38 sekund, vyjde z toho mezi spoustou její a vzdáleností od slunce takový poměr, že 
vjaké míře pokládáme vzdálenost od slunce menší, v též míře přirůslali bude její spousty, 
a naopak. Přijmeme-li, že by vzdálenost naší planety od slunce skoro polovinu střední 
vzdálenosti Merkuria od slunce činila, bude spousta její bez mála s Merkuriovou stejná. 
i „Mohlo=li by však hvězdy tak veliké stávati, aby dosaváde byla pozorována nebyla ? 
Bylať by ona bezpochyby nadaná leskem velmi dorážejícím. Může-li se věřili, že by, 
v poměru své malé viditelné vzdálenosti (elongací), byla vždy zanikala v záři sluneční? 
Jak uvěřili, že by nebyla vražení učinila na zrak po čas některého ouplného zatmění 
slunce? Jak to vyložili, že nikdá nebyla odkryta za svého přechodu před koulí sluneční ? 
j „Obtíže takové by hned zmizely, kdyby se přijalo, že na místě jediné planety celá 
řada menších těles obíhá mezi sluncem a Merkuriem. 
wee5V mechanickém ohledu pomáhaly by sobě vespolek oučiny těchto tělisek k vy- 
vedení žádaného pohybu ousluní Merkuriova, a dáme-li tomu, že obíhají pravidelnými 
kruhy, nezměnilo by to nic v jeho výstředností. Co se týká periodických perturbací, ty by 
se ovšem znivečily přijelím, že těliska ona planetární okolo slunce kruhem jsou rozstavena. 
„V ohledu fysikalním nebylo by v tom nic podivného, že blizší okolí slunce -bylo 
by nalezeno méně čisté než ostatní soustava planetní. © Známo nyní každému, že mezi 
Jupiterem a Marsem obíhá značný počet malých planetek, z nichž i největší jen daleko- 
hledem jsou viditelny; pravdě podobno, že v blíži dráhy zemské poletují bezpočetná 
skupení asteroidů; jest tedy přirozená myšlénka, že podobného cos pod Merkuriem blíže 
slunce stávati bude. O kýž by některé z těchto tělisek bylo dosti značné, aby za svého 
přecházení před kotoučem slunečním pozorováno býti mohlo! 
„Doufám , že límlo: uvažováním naším astronomové, beztoho z dávna pozorni na 
všechny úkazy naskytující se na kouli sluneční, ještě rázněji pohnuti budou sledovati 
$ největší pozorností všechny -i nejmenší plamky zvláště podob určitějších. Několik minut 
bystrého pozorování může již s užitkem přispěli k tomu, aby se ze spůsobu jejich po- 
bybů povaha jejich posoudila. 
© yVidíte, milý kollego, zase na blízku slunce novou zamotanou otázku, jako byla 
la velevážná, na kterou ukazoval pan Enke ohledem své komety krátkého oběhu. To 
mně podává naději, že vy i on propůjčíte něco pozornosti mým úsudkům, a že vaším 
o ní pojednáním věci té nového světla přinešeno bude.“ 
"Z příčiny toho listu poznamenal pan Faye následující. 
77 „Neočekávaný výsledek těchto hlubokých badání Leverrierových, do kterých se 
opětně pustil s elémenty cele novými, nemine se jistě živého vražení na astronomy a 
