— 108: — 
Podali jsme líčení to hlavně dle jediného pramene, podkladu vědeckého celé er- 
petologie, díla Bibrona i Dumérila, poněvadž by sice synonymika byla i znateli nesro- 
zumitelná; tak na př. Gray rod Lygosoma na 5 roztrhl, Agassiz rod Emys na 10 aj.v.; 
a pak podle catalogu Pařížského musea. Jelikož však mmoho nového přibylo, přídáme 
to raději dílem o sobě. Agassiz popsal 46 žely ze Severní Ameriky (6 mořských, 6 
říčných atd.). Baird a Girard popsali jen ze Spojených obcí 146 druhů hadů (12 dr. 
chrejštejšů, přes 20 jedovatých). Z Australie známe již 450 amfibií. Z erpetologie 
Wilkesovy výpravy uvádíme Testudo australis v Novozeelandsku, Euprepes venustus 
na Capverdech atd. 
0 rozšíření českých lupenatých stromů v Evropě a 
zvláště v Ruské říši. 
Sepsal E. Purkyně. 
(Pokračování.) 
Plané ovocné stromy z oddělení Aruskovitých a slívovitých rostou u nás jem roz= 
troušeně a nenacházejí se také v jižní a ostatní střední Evropě nikdy v celých lesích ; 
hojněji se již nacházejí v Uhřích, v jižním Rusku ale, zvlášť v zemích Kavkazských, jsou 
velmi obyčejné. Vůbec jsou stromy tyto v těchto krajinách, v Persii a v střední Asii 
hlavně domácí. Tak se nacházejí broskev a meruňka plané na Krymě a na Kavkaze. 
Švestka, která jen sem tam ve Vlaších a v Uhřích zdivočelá roste, jest planá v zemích 
Kavkazských a na dolejší Volze. Divoká višně (Prunus cerasus), jenž zdivočelá u nás 
zřídka na skalním výsluní v středních Čechách roste a též sem tam v jižním Německu, 
v severních Vlaších a na nižších kopcích středních Vlach se nachází, jest hojná na Po- 
dolí, na Krymě a na Kavkaze, též prcavka čili bluma (Prunus insititia), která v ostatní 
Evropě zřídka bývá zdivočelá, jest v jižním Rusku a v zemích Kavkazských domovem. 
Vonná višně (Prunus Mahaleb), z jejíž vělví se vonné troubele zhotovují, roste na niž- 
ších lesnatých horách vlaských a v teplých údolích střední Evropy na Rýnu a na Du- 
naji; (u nás se daří dobře, nenašla se ale planá); v Rusku roste v Podolí, na Krymě 
a na Kavkaze. Jediná třešně divoká (Prunus avium) má většího rozšíření. Roste po celé 
střední a na nižších horách jižní Evropy, pak na severu až do střední Skandinavie, všude 
roztroušena v lesích a v křoví, a nejde nikde vysoko do hor; v Rusku se našla v Li- 
vonii, pak okolo Kazani, velmi hojně ale roste jako soukmenovci její na jihu, v Podolí, 
na dolejším Donu, mna Krymě a na Kavkaze. Jeden strom z oddělení slívovitých, ale 
bez ovoce jedlého, dělá výjimku od všech posud jmenovaných, maje totiž hlavné rozší- 
ření v studených krajinách, totiž střemcha (Prunus Padus). V Čechách roste v lesích 
labských, proto že miluje mokrou půdu, nejvíce ale jest u nás rozšířena na Krkonoších 
(kde se též zvláštní odrod P. petraea nachází) a v jižních Čechách, v hořejším údolí 
Vltavy mezi 1500 a 3000“ Ve Vlaších schází a našla se posud jen na úpatí Alp, 
v jižním Švýcarsku, v Piemontu a ve Furlansku. V střední Evropě roste nejvíce v ro- 
vinách, pak jest rozšířena po celé Skandinavii až k Bílému moři a ve Finsku. V Rusku 
jdou její severní hranice od Laponska pásmem lesů v zemi Samojedů až ku Kazani, a 
jižně od této čáry jest rozšířena po celém středním a jižním Rusku, pak na Kavkaze a 
