— 109 — 
v jižní a střední Sibiři až do Kamčatky. Chová se tedy podobně jako Salix pentandra 
a jiné vrby, které dlouhé lélo jižní Evropy nesnesou, ale horka v jižním Rusku se 
nebojí, proto že netrvá lak dlouho a následuje na ně pořádná zima, ve které tylo 
stromy spánek drží, 
Hlavní stromy, u řek v stepích jižního Ruska celé lesy tvořící, jsou plané hrušky 
a jablka, a může se říci, že jsou tyto stromy významné pro ráz jižního Ruska, tak jako 
dub a buk pro západní střední Evropu a smrk a borovice pro severní, Ostatní rozší- 
ření těchto dvou druhů ukazuje rozdíly. Planá hruška (Pyrus communis) roste ve Vla- 
ších sem tam v dubových lesích nižších krajin, pak roztroušeně v střední Evropě. 
V Skandinavii drží se hlavně západní čásli, kde panuje mírnější zima, a jest vzácnější 
ve Švédsku. Ve Finsku již schází docela, a severní její hranice v Rusku jdou z Ku- 
ronie přes Černigov a Voroněž k dolejší Volze. V jižním Rusku jest obecná a také 
na Kavkaze a na Krymě, kde mimo to též několik jiných příbuzných druhů roste. Planá 
jabloň (Pyrus Malus) snese více zimy a méně dlouhé léto, neboť ve VYlaších drží se 
vysších lesnatých hor, též v střední Evropě jde výše do hor a v Skandinavii jest veskrz 
rozlroušena až do severních krajin. Rosle také ve Finsku, odkud severní hranice její 
jdou ku Kazani; v jižním Rusku jest velmi rozšířena a také na Kavkaze. V Sibiři schází 
i jabloň i hruška, rostou tam ale jiné druhy naší jabloni příbuzné. Kdoule (Cydonia 
vulgaris) a mišpule (Mespylus germanica), které u nás bez přikrylí v zahradách vydrží 
a na Dunaji a Rýnu sem tam zdivočile roslou, jsou plané v lesích vlaských a v Ruské 
říši ma Kavkaze a Krymu.  Mukyně (Sorbus Aria), významný stromek pro skalnaté 
úklony v teplejších Čechách, má poněkud zvláštní rozšíření. Rosle v střední Evropě 
jen v jižnější části a na teplých úklonech, v Rusku jen na Krymě a na Kavkazu, a 
schází docela na severu. Ve vápenných Alpách rakouských a bavorských vystupuje ale 
do výšky 5000, což jest důkazem, že zima v znamenilých výškách v střední Evropě 
musí býti dosti mírná. Ve Vlaších roste často na lesnatých horách. Břekyně (Sorbus 
torminalis) má v střední a jižní Evropě podobné rozšíření, drží se lesů teplejších krajin, 
nevyslupuje ale nikdy tak vysoko jako mukyně. Zato ale má větší rozšíření v ploše. 
Roste totiž ještě v Dánsku a v Ruské říši, v Polsku, na Ukrajině a pak v lesích Krymu 
a Kavkazu. Jako v oddělení slívovitých střemcha, tak dělá mezi hruškovitými jeřabina 
(Sorbus aucuparia) výjimku v rozšíření, které bylo u všech posud uvedených hlavně 
jižní. Jeřabina má podobné rozšíření jako osyka. (Roste ve Vlaších na vyšších horách, 
pak v celé střední a severní Evropě až v nejsevernějších lesích Laponska a Samojed- 
ska, léž v horách až ku hranicem stromorostu, celým Ruskem a jižní a střední Sibiří, 
Y Kamčatce ale jest zastoupena jiným druhem: Sorbus sambucifolia. 
í Tak zvaný vlaský ořech (Juglans regia) také jest jako broskve a meruňky domo- 
Vem v horách mírnější Asie, v Himalaji a v horách perských a Kavkazských, kde roste 
spolu s příbuzným stromem Plerocaryon caucasicum. V Evropě rosle ořech jen v ho- 
rách Turecka a západně až do jižního Sedmihradska u Mehadie. 
Jest to zvláštní úkaz, že skoro všechny naše ovocní stromy, a rovněž obilní a 
jiné kulturní rostliny mají pravou vlast svou v střední Asii nebo v sousedních zemích 
perských, kavkazských a himalajských (též vinná réva rosle divoce jen na Krymě a na 
Kavkaze), že jižní a jihozápadní Evropa, jinak stromorostu tak příznivá, mimo kaštan 
jedlý a snad i smokvu nezrodila žádnou z oněch důležitých rostlin, a že Lylo jsou 
