— dá — 
alp, jako hirsulum a ferrugineum, scházejí v Ruské říši, Jedna křovinu Z lélo familie, 
která se u nás pro krásné vonné žluté květy často pěstuje, ale jen na chráněných mí- 
stech zimu naši vydrží, Azalea ponlica, rosle v jižním Lilevsku, na Volini, Podolí, na 
Kavkaze a v malé Asii podle břehu Černého moře, a jest jediný keř, který v jiho- 
východním Rusku rosle a při lom maši zimu nesnáší. Zdá se, že hlavně mestálost 
naší zimy, časté se střídající teplé dni a mrazy, pak nedostatek sněhu, činí Zimu naši 
pro tuto rostlinu škodlivou. Ostatně musí býli ještě jiné příčiny; proč keř ten v zá- 
padní Evropě divoce neroste, kde by našel dosti mírnou zimu; snad si žádá mimo mír- 
nou zimu silné letní teplo, které dlouho netrvá, a takové podnebí nachází se jen v již- 
ním Rusku a v krajinách okolo Černého moře, neboť jest na př. u Trebizondu jaro sotva 
mnohem časnější nežli u nás, za lo léto ale jako ve Vlaších. | Ledwm palustre, divoká 
rosmarina, roste u nás v rašelinatých močálech v jižních Čechách až do 2000“, a u 
Hiršberka, tedy vlaslně již v chladnějších krajinách. V střední Evropě roste sem lam, 
nejvíce ale 'v severním Německu. Velmi obyčejná jest tato křovina na severu, v Skan= 
dinavií, v arktické Rusi a v celé Sibiři, a nachází své jižní hranice asi pod 559 v čáře 
z Yolyně přes Tambov ku prostřední Volze běžící. V jižní Evropě a v Alpách schází 
docela.  Znamenité jest, že tato rostlina studeného podnebí u nás nikdy nejde do rašelin 
vyšších hor; vidíme z toho, že krátké lélo arktické předce má bystřejší slunce nežli 
léto mašich hor, jak jsme zase z rozšířenosti mukyně poznali, že zima vysokých Alp 
jest mnohem mírnější nežli zima v severních krajinách. Za to ale Ericea Andromeda 
polyfolia, která obyčejně jako Ledum roste v rašelinách severního Německa, Skandi- 
mavie, Sibiře, arktického a severního Ruska, a jižní hranice má asi v čáře běžící od 
Volyně ku Kazani, jde v Alpách střední Evropy až do 4000“, jakož podobně i v našich 
horách. Medvědice čili kostrounek (Arbulus Uva ursi) rosle u nás zřídka na horách, 
také v jižním Německu miluje hory a vystupuje v Alpách do 6000. Ve Ylaších se 
nachází na Apeninách. V severním Německu roste v rovině, pak se machází v severní 
Skandinavii a v severní Rusi s jižní hranicí od Volyně přes Moskvu ku Viatce běžící, 
též v Sibiři a na Kavkaze, jest to tedy rostlina chladného podnebí. Jako tyto Ericey, 
dak mají i brusnice, které ale nejvíce jako vřes velké prostory pokrývají, hlavní rozší- 
ření v studených zemích. Ve Vlaších rostou naše čtyry druhy veskrz jen na vysokých 
horách, takléž u nás a v jižním Německu drží se v hornatých krajinách jen borůvka, 
Vaccinium Myrtillus sestupuje někdy do lesů nižších krajin. V severním Německu rostou 
rovině, v Skandinavii jsou borůvka a brusnice bahenní (Vaccinium uliginosum) veskrz 
rozšířeny, červená brusnice (Vaccinium Vilis Idaea) ale a Vaceinium Oxycoccos jsou ob- 
mezeny na severní Skandinavii. V Rusku rostou tři druhy až jižně k čáře od Podolí 
ku Pense, jen Vaccinium uliginosum má jižní hranice v čáře od Podolí ku Kazani, Vše- 
ehmy čtyry rostou v Sibiři, Vaccinium Myrtillus a Vitis Idaea i na Kavkaze, kde ještě 
| krásný druh s velikými listy (V. Aretostaphylos) se nachází. Vidíme, že na Krymě a 
ve východní části jižního Ruska Vaccinie jakož i Ericey jmenované scházejí docela. 
Na Krymě roste z Ericeí vůbec jen Arbutus Andrachul, krásný strom jihovýchodní Evropy. 
Zimolez (Lonicera hylosteum) jest rozšířen po větší části střední Evropy až do severní 
Skandinavie, též po lesnatých horách jižní Evropy. V Rusku se nachází také v arkli- 
ských krajinách, totiž na poloostrovu Kola a v Ruském Laponsku, pak ale jde hranice 
severní ku Kazani. V Sibiři jest obmezen na jižní část, kde se našel až i v stepech 
8 
