— 14 — 
kirgiských. V jižním Rusku nachází se hlavně v západní části. Kdežto L. Xylosteum 
u nás více miluje lesy nižších krajin a na Alpách sotva do výšky 3000“ vystupuje, na- 
opak černý zimolez (L. nigra) miluje tmavější lesy hornatých krajin a vysoké hory. 
(V Alpách jde do 6000) Ve Vlaších se našel jen na jižním úklonu Alp, a v Ligur- 
ských Apenninech, v Německu taktéž jen na vyšších horách; ma severu schází docela 
a v Ruské říši našel se jen v horách Altajských, v Kamčatce a na Litvě. Jiný druh 
zimolezu (L. tatarica), u nás často v zahradách sázený, má podobné rozšíření jako Amy- 
gdalus nana. Roste totiž v jižní Sibiři a ve východní, střední a jižní Rusi, kde hranice 
jeho jihozápadní jdou od Kazaně k dolejšímu Donu. Též v Sedmilradsku se našel. 
Plazící se kozílist našich zahrad (L. Caprifolium), který u nás jen sem tam rosle zdi- 
vočelý a jest domovem ve Vlaších, roste v Rusku jen v Krymě a na Kavkaze.  Kozílist 
(Lonicera Periclymenum) roste v středních Čechách na teplých úklonech mezi křovím, 
pak v jižním Německu a v severních a středních Vlaších, též v jižním Švédsku a Nor- 
véžsku. Divno jest, že tato křovina v celé Ruské říši schází a pouze jest udána co 
rostoucí v Kamčatce, krajině to, která arci má mírnější zimu nežli Sibiř, ale velmi chla- 
dné i krátké léto. Jiný keř, v lesích středních a severních Čech roztroušený, jest chor- 
dovina (Viburnum Lautana). Též ve Vlaších a v jižním Německu miluje horní lesy a 
v Alpách vystupuje do 4000“ V Rusku jest obmezena na Polsko, Podolí a Ukrajinu, 
pak na jižní Rusko a Kavkaz. Za to má Kalina (Viburnum Opulus) veliké rozšíření; 
rosteť po celé střední Evropě a ve Vlaších na horách, sem tam i v rovině, jako na př. 
u Ravenny a v bahnách Ponlinských. Na sever jest rozšířena až do Laponska a pak 
jde hranice ku Kazani. Též na jihu, na Kavkaze a v Sibiři až do Davurie roste hojně, 
nemá ale nikde vysokého rozšíření do hor, v Alpách do 3000“ Bez černý (Sambucus 
nigra) jest jako u nás v celé střední Evropě a též v jižní rozšířen a jde na sever až 
do prostředního Švédska, v Rusku ale běží severní hranice jeho od Estonska přes Mo- 
skvu k Donu, pak roste ještě na Krymu a Kavkazu, schází ale v Sibiři. Chebdí (Sam- 
bucus Ebulus) má v Rusku stejné rozšíření, ostatně liší se od černého bezu tím, že jest 
rostlina více jižní a že roste nejhojněji v Uhřích a ve Vlaších, řidčeji v střední Evropě. 
Naopak jest červený bez (Sambucus racemosa) stromek studenějšího ponebí. U más 
roste nějvíce v horách a taktéž v střední Evropě; ve Vlaších schází docela. Též 
v Skandinavii není červeného bezu, v Rusku ale se našel na jednotlivých místech, v Pol- 
sce, u Viatky, u Permu a v horách sibiřských až do Kamčatky. Loranthus europaeus, 
cizopásník na dubech v teplejších Čechách, roste hojně ve Vlaších, v Uhřích a v Ra- 
kousku. V Rusku se našel jen na vrbách u Kaspického moře. Jmelí (Viscum album), 
rozšířené po celé střední Evropě, po severní a horní Italii a severně až do střední 
Skandinavie, roste v západním Rusku severně až k Livonii, k Moskvě, pak v Podolí, na 
Kavkaze a na jižním Uralu. (Dokončení.) 
Filip Maximilian Opiz. 
Životopisný nástin od Dr, Vil. Rud. Weitenwebra. 
Bolestně dojat dostávám slovu, danému veleváženému panu redaktoru Žívy ma 
žádost jeho, bych v těchto listech několik slov věnoval památce zesnulého přítele bí 
jenž mi vždy býval jedním z nejstarších a nejdražších, 
