i“ NĚ 
na němž teploměr upevněn jest, poznamenají, aneb na papíře podél rourky přilepeném 
naznačí aneb nejspolehlivěji ve sklo podél rourky vryjí.. Dle těchto pravidel se: sestro- 
juje každý obyčejný teploměr, a jen rozdělení základní odlehlosti na stejné: částky jest. 
u rozličných teploměrů rozličné a sice: fáký 
Reaumur rozdělil u rtuťového svého teploměru základní odlehlost na 80. stejných 
částek čili stupňů; Celsius (Švéd) tutéž odlehlost na 100 stupňů a Fahrenheit na 18093, 
poněvadž však Fahrenheit nullový bod u svého teploměru v smíšenině „soli a sněhu; 
Obr 5. uměle určoval, stalo se, že jej o 32 stupňů níže naznačil, lak že dle jeho, 
sestavení takový teploměr na 180 + 32 —= 2429 rozdělen jest. Čtvrtý zvlášť 
v Rusích užívaný teploměr jest sestrojen od Delislea; a má tu zvláštnost, „že 
bod nullový naznačen jest 1509 a bod varu nullou, pročež udává pravý stupeň 
teploty rozdél mezi 1509 a oním stupněm, u kterého se rtuť nalézá. Obra- 
zec 5. představoval by takový teploměr Delisleův, a čísla pod a naznačovala; 
by rozdělení základní odlehlosti dle Delislea;, pod b však rozdělení v obyčejném, 
smyslu, z čehož patrno, že, stojí-li rtuť dle « u stupně sedmdesátého, shoduje, 
se dle b se stupněm osmdesátým (150 —70 = 80), :stojí-li dle a u-stupně 
stodvacátého, shoduje se dle b se stupněm třicátým (150 —120 —=30) atd. 
Jakkoliv jest rozdělení základní odlehlosti u rozličných teploměrů rozličné; možná: 
ničméně každý teploměr s druhým porovnati a známý stupeň teploty dle kteréhokolivěk: 
teploměru stupněm jiného z nich naznačiti. Proměnění stupňů na určitém teploměru; 
v stupně na jiném děje se následovně. Tutéž základní odlehlost rozdělil, jak dříve povědíno; 
Reaumur na 80", 
Celsius na: 100", 
Fahrenheit na 1809 + 32", a NPRY, 
Delisle na 1509 rů 
Z čehož patřno, že stupně Reaumurovy jsou největší a slupně Fahrenheitovy nej- 
ménší, a že se bot 
-. : a) 49Ro—= 49 G.= 39 F. +329) = $? D. 
b) 49 C. = $9 Ri —/39F, 4.329 39 D. 
c) 49 F. = 49 R. (—329)?) = 59 0. (—329 = ž" D. (—32") 
d 1D = GR. =1$9 Čs — $9 F. 1451320 ře 0% 
"Kdyby ukazoval na př. teploměr Reaumurův 409, tedy by dle a) 
400R:=3X40=509 0. —1X40 + 32 —= 90 +32 — 1229F. = $ X 40 — 7500, 
kdyby ukázoval teploměr - 409; bylo by dle b) jlásoal 
409 0. = 1540—=329R.—= 3 X 40 + 32 = 1049 F.=3. x 40 = 609.9, 
kdyby pří no n úlarova 409, tu svý se dle c) yb oj 
409F. — 5 40—32 = == 350R. 3 (40—32) = $ = 0. = 
-64 == - D»); i 
1) 329 se musí připočítati, poněvadž, jak již povědíno, teploměr Fahrenheitův má už 
tam 329, kde ostatní teploměry poznamenány jsou nullou. so mé 
2).320.se musí z téže příčiny odpočílati, neboť; okazuje-li teploměr Fahrenheitův 19, iu, 
musíme 1 —32 — —319X $——'3' — —13739 R., t. j. 1379 R, pod nullon. 
S) Dle rozdělení Delislea a dle našeho 150 —60 — 909. 
4) pánů snad podotýkati, že by Delisleův teploměr neukazoval 63", nýbrž 150 —65 
= 14350. 
