m. ÚDAS m. 
Obě pásma jdou k sobě zárovně, avšak jsou od sebe odděleny 
prostorou tři míle širokou, kteráž jest pokryta vrstvami novějšími. 
V jakém poměru vrstvy Jinecké k ostatním silurským vrstvám se 
nalézají, poznáme nejsnadněji z vedle stojícího průřezu (obr. 4.). 
Z průřezu toho vidíme, že vrstvy Jinecké ve dva díly roztrženy 
jsou, a že všude nejzpodnější místo mezi vrstvami se skamenělinami 
zaujímají. Avšak neleží bezprostředně na bezživotných vrstvách Pří- 
bramských (B), nýbrž pod nimi ještě prostírá se pásmo pískovců kře- 
menných a vrstev ze samých oblásků složených a křemennou hmolou 
vjeden pevný kámen slitých.- Pan Lipold, do jehož oboru tyto vrstvy 
náležely, naznačil je jmenem droba Příbramská (Přibramer Grauwacke). 
V průřezu jsou naznačeny písmenem C“. V těchto drobách, čili pískov- 
"cích a slepencích není ani stopy skamenělin, pročež je p. Barrande při- 
„početl k svému pásmu B; avšak jelikož mají totéž uložení jako břidlice 
Jinecká, a nikoliv takové jako bezživotní Příbramské vrstvy, sluší je 
připočísti k témuž pásmu C, ku kterémuž též Jinecké břidlice náležejí, á 
Okolo Skrej jsou slepence a pískovce velmi slabě vyvinuty, v okolí 
Jinců. převládají však nade vším jiným kamením. Z nich se, skládá 
totiž celé mohútné pohoří Brdské od Kytína u Mníšku až k Rožmilálu 
a Mirošovu, sem náleží celý hřeben Brdský mezi Hostomicemi a Do- 
bříšem a Třemošna u Příbrami, jakož i s ním zárovný ještě vyšší 
hřeben, který s Tremšiném 2600 stop vysokým počíná a jižně kolem 
Rožmitálu přes Svatou Horu až k Dobříši se táhne. Oba hřbety, jsou od 
sebe odděleny pásmem vlastních Příbramských břidlic (B), a skládají se 
z vrstev slepencových na těchto břidlicích uložených, 
"Vrstvy Hostomické (D): skládají dlouhý hřeben Brdský od Zbraslavi 
přes Skalku u Mníšku až k Jincům, pak Plešivec u Hostomic,. vrchy 
u Hořovic a celé dlouhé pásmo: lesnatých hřbetů od Plzence přes Ro- 
kycany, Mejto, Žebrák, Beroun až k Praze. 
9 Z nich jest složeno též okolí Hostomic, Lochovic a okolí Pražské. 
-0 „Kamení jejich není však jednostejné, nýbrž mění se z dola nahoru v ten spůsob; 
že dole převládá kamení tvrdé křemité, ke svrchu kamení měkké břidličné, Pan Bar- 
rande, kterýž skameněliny těchto vrstev počítá k druhé Zvířeně silurské, rozeznal v nich 
dle rozličného rázu skamenělin pět pásem, kteréž poznamenává z dola nahoru písmeny 
KA děy;d“ a, dř. 
++ Já ustanovil s p. Lipoldem dle týchž skamenělin a dle rozličného kamení násle- 
dující vrstvy, kteréž s Barrandovým poznamenáním taklo se srovnávají. 
- i 
Brda 
Jince 
Busohrad 
Skreje 
B — vrstvy Příbramské, C- — vrstvy Jinecké, D — vrstvy Brdské, P-— Porfyr. 
Poznamenáné p. Berranda. Poznamenání naše. 
di Vrstvy Krušnohorské 
* phýý: mb 6 . „+ Komárovské 
V „Brdské 
Etage D. d3 .- een „ Vinické 
dir dyomávi u » Záhořanské 
dousl 91 vdišů ti ds ; Í ». Kralodyvorské 
nat S » Kosovské. 
