— M — 
Vrstvy Krušnohorské obsahují v okolí Berounském drobné slepence a křemence; 
kteréž nejlépe viděti na podélném osamotnělém pásmu těchto vrstev, zaujímajícím hřeben 
Krušné Hory u Hudlic, pak hory u Kublova a v Bušohradském hájenství. Pásmo to 
leží na Příbramských vrstvách. Lingula Feistmantelii, mušle z řádu ramenonohých, jest 
význačná pro tyto vrstvy. Tytéž vrstvy jdou pak ve dvou zárovných, pruzích od Lísku 
u Hudlic k Žebráku +a Cerhovicům; pak podél hřebenu Brdského od Černolic. až k Jincům, 
a dále ještě mezi Komárovem a Rokycanami v hornatém Medoújezdském hájenství, 
Vrstvy Komárovské, spočívající na předešlých, jsou předě vším vyznačeny nevy- 
čerpatelnými ložišti železné rudy. Ruda tato jest v úzkém spojení se zeleným kamením 
balvanitým, nevrstevnatým, často bublinatým a pak vápnem proniknutým a k zeleno- 
kamenu podobným. Dle povahy své souhlasí s tím, kteréž v Nasavsku se nazývá Schaal- 
stein. | Jest v nepravidelných ložištích vloženo do kamení břidličného a přechází skoro 
všude do rudy železné. Tato ruda, kde okysličením není v červenou seménkovou rudu 
proměněna, jest černozelená, slohu též seménkového, a obsahuje vodnatý křemen žele- 
znatý, kterýž teprva pražením pro hutnické práce připraviti se musí. Všechno toto 
kamení, jak zelenavé kameny tak i rudy, povstalo proměnou břidlic, v nichž leží. Pro 
naše národní hospodářství jsou Komárovské vrstvy pravým pokladem, neb na nich hlavně 
zakládá se železnický průmysl středních Čech, kterýž netušeného ještě vývinu schopen jest, 
Pokud do oboru mého sáhají, poznal jsem je v dlouhém pásmu, začínajícím od Troje u 
Prahy přes Šárku, Svárov, Chyňavu, Stradonice, Hudlice, Hředly, Točník a Cerhovice, 
pak na druhé straně vrstevní soustavy od Černolic přes Skalku u Mníšku na hřebenů 
Brdském až do Jinec, na Plešivci u Hostomice, na vrších u Podluh, od Komárova k Stra- 
šicům a v Medoújezdském hájenství až k Rokycanům. Všude drží se železonosné pásmo 
toto boků vysokých hřebenů, které co vyvýšené kraje vrstevní pánve v středních Če= 
chách eliptický věnec hor skládají. U Rokycan a Úval vyskytují se břidličné vrstvy 
s četnými koulemi a peckami, na význačné skameněliny velmi bohatými. Dle: uložení 
svého zaujímají tyto vrstvy totéž místo, jako vrstvy Krušnohorské a Komárovské; bližší 
poměry jejich budu však teprva letos skoumati, kdežto chci Úvalské ložiště železných 
rud s ložišti u Rokycan a u Komárova porovnávati. 
Y osamotnělém pásmu Krušné Hory a Bušohradu leží Komárovské vrstvy na Krušno- 
horských, a na nich konečně vrstvy Brdské. Dolováním na Krušné Hoře u Hudlic jest 
uložení toto zjevně odkryto. 
Vrstvy Brdské jsou nejvyniklejší část lesnatých hřebenů mezi Zbraslaví a Hostomičemi, 
jakož i mezi Prahou, Berounem a Rokycanami, neboť skládají se z tvrdého křeměnitého 
kamení, kteréž zvětrání více vzdoruje, nežli měkčí břidlice vrstev Vinických, Záhořanských 
a Kralodvorských. Kámen těchto vrstev, tak zvaný křemenec (Ouarzit), jest velmi pevný 
drobnozrný pískovec, jehož zrnka křemennou, někdy krystalnatou hmotou spojeny jsou. 
Na silnicích používá se ho co stěrku, v Praze a Berouně co dlažebního kamene. Ska- 
meněliny jsou velmi nestejně rozděleny; v rozsáhlých prostorách nenalézá se z nich 
ani stopy, blíže Berouna u dvoru Veselé a na vrchu Dědu jest jich však nesmírné 
množství nahromaděno, zvláště trilobiti a konularie. 
Vycházejíce od Prahy stopujeme tyto křemencové vrstvy ve dvou pruzích od Libně, 
kde u Bulovky velkou skalní stěnu skládají, a od kříže u Olšan kolem Šárky přes Jeneč 
