— 145 — 
k Ptiči a přes Košíře a Chrašťany k Malým Přílepům, kde se oba pruhy k sobě sbližují 
a pak přes Berounský Plešivec na Brdalka a Děd u Berouna se táhnou a odtud okolo 
Svaté a Hředel k Žebráku, Cerhovicům, Síře a Rokycanům pokračují; také velká část 
vrchů mezi Mýtem a Hořovicemi jest pokryta těmito vrstvami, jakož i osamotnělé pásmo 
Komárovských vrstev na Krušné Hoře a v Bušohradském hájenství, 
Tytéž vrstvy skládají temena vrchů obsahujících údolí Jinecké, zvláště Plešivce 
Hostomického, odkud se pak na protějším kraji pánve vrstevní od Jinec podél železo- 
nosného pásma Komárovského a dle hřebenu Brdského až k samé Zbraslavi táhnou. 
Zde je proráží Vltava; odtud jdou pak ke Kunraticům, Měcholupům a Úvalům. 
Vrstvy Vinické zaujímají jen úzký pruh mezi Hředly, Vinicí a Ptákem u Berouna a Lo- 
děnicemi. Jsou to tenkolupenné černé břidlice, u Vinice mnohými otisky trilobitů vyznačené, 
Na protější straně silurské pánve u paty Brdského pohoří, pak v okolí Pražském 
-jsou sice také podobné černé tenkolupenné břidlice, avšak pro nedostatek skamenělin 
nedá se ustanoviti, zdali souhlasí dokonale s vrstvami Vinickými. 
Vrstvy Zahořanské zaujímají největší část údolní nižiny, která hory Brdské od 
. vápenné vysočiny mezi Prahou a Zdicemi dělí. Na těchto vrstvách stojí celá Praha, 
Beroun, Hostomice a Zbraslav. Kamení jejich jest tmavohnědá hlinitopísčitá břidlice, na 
malinké šupiny slídové bohatá, v níž jednotlivé vrstvy zrnitého pevného pískovce (kře- 
mence) leží. Otisky trilobitů a konularií jsou v ní velmi hojně, zvláště některé rody 
| prvnějších jsou všude rozšířeny; nejvíce jest jich však sestředěno okolo Berouna u 
- Vraže, Zahořan a Praskoles. 
Na jednotlivých místech, jako u Lochovic a Praskoles, objevuje se v nich též 
spůsob zelenokamenu, u Nučic pak leží v nich mohútná sloj železné rudy, docela podo- 
bné k rudě pásma Komárovského, totiž zvláštní vodnatý křeman hlinitý. V hutích Kla- 
„denských taví se nyní tato ruda ve veliké míře, 
+ © Vrstvy Kralodvorské táhnou se též neširokým pásmem kolem vápenné vysočiny, 
-0 níž doleji jednati budeme, od Zdic přes Králův Dvůr, Vraž, Mezouň, Zbuzany, Řepo- 
ryje až k Podolu a Nuslím, pak od Michel a Braníka k Chuchlím, Radotínu, Černošicům, 
Karlíku, Zadní Třebáni, Všeradicům a Libomyšli. 
-7 Kamení těchto vrstev jsou měkké, hlinité břidlice barvy žlutavé, u Králova Dvora 
hojnými skamenělinami vyznačené. © Větším dílem skládají se z nich boky a kraje 
„podotknuté vysočiny. 
bo Vrstvy Kosovské mají své jmeno dle vrchu Kosova u Králova Dvora.  Obsahujíť 
pískovec tvrdý, z křemenných zrnek složený. Spojivo těchto zrnek jest dílem křemenitá, 
dílem hlinitá hmota, a v nich spočívají už bezprostředně zelenokameny, vápnité a živičnaté 
břidlice vyšších vrstevních pásem. Skamenělin, mimo otisky mořských chaluh, v nich 
není, Pro svou tvrdost vynikají nad měkčí okolní břidlice v podobě ostrých hřebenů, 
tak jako křemence Brdské, ačkoliv temena jejich jsou značně nižší. Počínajíc od Kosova 
u Králova Dyora stopujeme je kolem vápenné vysočiny; skládajíť se z nich Vyšebohy 
u Libomyšle, Housiny u Všeradic, Voškov u Karlsteina, lesnatý hřeben u Černošic a 
Radotína, stráň Lahovská mezi Radotínem a Chuchlemi, Bohdalec u Michel, vrch Kolo u 
Loděnic, Herynek u Vraže a vršky u Jarova, 
= Na dvou místech, totiž u paty Housin blíž Hlazovic a na Bohdalci u Michel leží 
10 
