— 147 — 
Tachlovice, Mezouň, Sedlec u Loděnic k Tetínu, Jarovu, Libomyšli, Všeradicům, Lilni, 
Karlíku, Radotínu, Chuchlím a Braníku, tedy zase nazpět až k Michlím. Na mnohých 
místech v tomto pásmu vynikají skály zelenokamenu co kostrbaté lysé úlesy nad své 
okolí a naznačují ostře rozšíření jeho. 
Od Litně, kde se vypíná vápenná hora Mramor z Chuchelských vrstev složená, 
vybíhají Liteňské vrstvy neširokým pruhem přes Berounku ke Karlíku až k Černošicům, 
jsouce s obou stran obstoupeny vrstvami Kralodvorskými a Kosovskými, totiž jsouce 
vlastně na ně jako podélná pánev vloženy. V prodloužení toho pásma panují pak dále 
od Černošic k Radolínu jen Kralodvorské a Kosovské vrstvy, avšak mezi Radotínem a 
Chuchlemi na visňové stráni Lahovské objevují se opět Liteňské vrstvy, zde pak nikoliv 
jako pánev na Kosovských pískovcích a Kralodvorských břidlicích položené, nýbrž mezi 
ně vložené, tak že nahoře a dole těmi vrstvami pokryty jsou. Pan Barrande považuje 
skutečně tyto Liteňské vrstvy jakožto vložené do Kralodvorských a Kosovských a na- 
značuje je jmenem kolonié, kterýmž jmenem poznamenává zároveň theorii, kterou o 
rozšíření třetí silurské Zvířeny v Čechách vystavil. 
Dle jeho náhledu panovala druhá a třetí Zvířena, totiž zvířata pohřbená v pásmu 
Zahořanském a Kralodvorském a ve vápenných vrstvách Chuchelských zároveň a sou- 
časně, avšak v rozličných místnostech. V těch dobách, když zvířata Zahořanská a 
Kralodvorská v našich krajinách žila, hemžilo se v jiných místnostech silurského moře 
již živočišstvo vrstev Chuchelských, a z těchto druhých míst bylo pak částečně do míst, 
kde se Kralodvorské a Zahořanské vrstvy usazovaly, zanešeno. "Tudíž se stalo, že na 
jednotlivých místech zbytky obou Zvířen, druhé totiž a třelí, smíšené se nalezají. Mimo 
podoťknuté místnosti na Lahovské stráni jsou taková místa ještě u Motol a pak v úvoze 
Brusky uvnitř hradeb Pražských. 
Jmenovitě na tuto poslední místnost, kterouž nazývá colonie Zippe, klade pan 
Barrande hlavní váhu. © Vyskytujeť se tam mezi vrstvami Zahořanskými slabá vrstva 
vápenná, obsahující skutečně skameněliny obou Zvířen pospolu. Pan Barrande má kusy 
kamenu s takovými otisky ve své sbírce, a také v českém Museu jsou takové kusy. 
Prof. Zippe, kterýž ty kusy v Brusce při stavění silnice r. 4835 sebral, dosvědčuje, že 
onu vápennou vrstvu skutečně mezi břidlicemi Zahořanskými vloženu viděl. Bohužel 
jest tato pamálná míslnost v Brusce nyní črnem a rošlím docela zakryla, lak že o ulo- 
žení jejím z vlastního názoru souditi nemohu. Klaním se v tom ohledu docela autoritě 
p. Barranda a neosměluji se theorii jeho se proliviti. Jinak jest lo však s koloniemi 
na Lahovské stráni a u Motol. 
(77Na Lahovské stráni jsou přede vším dvě místa, kde se Lileňské vrstvy vyskytují. 
První jest jižně od Velkých Chuchel před ovčárnou, druhé u ovčárny. Pan Barrande 
nazývá první místnost colonie Krejčí, poclívaje mne tímlo vyznamenáním, druhou na- 
zývá dle slavného ředitele říšského geologického ústavu colonie Haidinger. 
Na obou místech jsou graptolithové břidlice a zelenokameny uproslřed mezi Ko- 
sovskými a Kralodvorskými vrstvami vloženy, avšak což hlavně dle mého zdání roz- 
hoduje, nikoliv s těmito vrstvami docela zárovně, nýbrž odchylně. U kolonie nazvané 
Krejčí jest to viděti nápadně a na první pohled, u kolonie Haidingrovy jest toto uchýlení 
méně nápadné, avšak předce dosti značné, Obě kolonie leží zrovna v prodloužení 
Liteňských, mezi Korovské vrstvy vložených vrstev u Karlíka, a dle mého přesvědčení 
10* 
