— 148 — 
nejsou též nic jiného nežli pozdějšími převraty odtržené a mezi sešinuté Kosovské a 
Kralodvorské vrstvy vtěsnané kusy onoho od Litně se prodlužujícího pásma graptolitho- 
vých břidlic. Úplná souhlasnost kamení v koloniích s kamením Liteňských vrstev pod- 
poruje tento můj výklad v dostatečné míře. 
V kolonii u Motol jest též graptolithová břidlice a zelenokámen (tento zvláště 
mohútně vyvinutý), a dle mého pozorování není ani do břidlic Zahořanských zde panu- 
jících vrstev vložena, nýbrž v odchylném uložení na ně položena. Z pozorovaných 
těchto udajů soudím, že kolonie na Lahovské stráni a u Motol nemají větší stáří nežli 
ostatní Liteňské vrstvy, nýbrž že s nimi zároveň usazeny byly a nynější své umístění 
jenom pozdějšími převratly obdržely. 
Kolonie v Brusce se ten výklad ovšem netýká; však nevíme po len čas o pomě- 
rech uložení jejího nic zevrubnějšího. 
Na Liteňských vrstvách spočívají vrstvy Chuchelské, kteréž sice mají tytéž ska- 
meněliny jako Liteňské, avšak kamením svým od nich docela se rozeznávají. Skládají 
se totiž z vápence, větším dílem tmavého a smolnou látkou proniknutého; uhozen nebo 
třen dává ten vápenec smrdutý zápach. Vrstvy toho vápence jsou na mnohých místech 
velmi skroucené, jako na př. u Chuchel a Karlšleina, všude pak znamenitou hojností 
skamenělin vyznačené. 
Od Michel a Braníka u Prahy až k Bitovu a Kornu na pravém břehu Berounky 
zaujímají všude kraj vápenné vysočiny, jsouce pokryty mladšími vrstvami Koněpruskými 
a Branickými; mezy Koněprusy, Litní, Všeradicemi, Malkovem a Suchomasty skládá však 
Chuchelské vápno na Liteňských vrstvách uložené několik osamotnělých vrchů, z nichž 
největší (obsahující vrchole zvané Zlatý kůň, Újezdec, Bacín a Mramor) mezi Koněprusy, 
Suchomasty, Litní a Všeradicemi částečně též Koněpruské vrstvy obsahuje, druhé pak, 
jako Koukolová hora u Popovic, Lejskov u Tmáně a vrch u Lounína jen z Chuchelských 
vápenců se skládají. 
Koněpruské vrstvy obsahují buď vápenec slohu krystalnatého, jako u Mněňan, nebo 
drobnozrný světlý vápenec pln skamenělin, jako u tohotéž místa a Koněprus, částečně 
též černý vápenec, jako v neširokém pruhu od Dvorců k Slivenci, Lochkovu a Solo- 
pyskům, nejvíce však červenavý nebo rudošedý žilkovaný a všelijak skvrnitý mramor, 
kterýž se v mohůútných deskách láme mezi Suchomasty a Koněprusy, v Sliveneckých 
lomech u Lochkova, u Telína, Srbska atd. Některé vrstvy jsou též jako ze samých , 
okulacených a vápennou hmotou slepených kusů složeny. Vrstvy tyto nalézáme též na 
vysočině od Dvorců u Prahy až k Tobolce a Kodě na pravém břehu Berounky, všude 
na vrstvách Chuchelských, pak ještě na Zlatém koni u Koněprus. Světlé odrůdy vápence 
jejich dávají výborné vápno k bilení. 
Bramické vrstvy obsahují vápenec šedý, celistvý, slohu peckovitého, totiž vrstvy 
skládají se z nepravidelně zaokrouhlených, vápennou hmotou spojených kusů, mezi nimiž 
i jednotlivé z celistvého křemene složené kusy se vyskytují. Vrstvy tyto skládají veliké 
příkré skály, jaho u Braníka, Sv. Prokopa, Lochkova, Sv. Jana, Tetína atd., tvoříce 
všude nejsvrchnější pokryvku vápennou. Od Dvorců a Braníka prostírá se tento vápe= 
něc po celé podotknuté vysočině zároveň s Koněpruskými vrstvami, na nichž leží, až 
na pravý břeh Berounky, kde na Damili u Tetín, v Kodském háji a na vrchu Tobolce: 
