— 154 — 
rovné čáře nad oním listem stojí, od kteréhož jsme byli vyšli. Čím listy od sebe vzdá= 
lenější v rovnovážném směru na obvodě osy, tím méně jich se nachází v takové: spiráli, 
a ovšem i naopak; tyto dvě věci tak od sebe závisejí, že, vím-=li kolik listů v naznačené 
části spiralní čáry (nepočítaje list zrovna nad prvním stojící) se nalézá a kolikráte ta 
spirale se otáčeti musela, vím také vzdálenost dvou listů od sebe, z čehož zase pravi- 
delné postavení na ose pochází. Stojí-li na př. třetí list nad prvním, při čemž spirale 
od toho k onomu činí obvod jeden, dělí se tu dva listy v jeden obved, čili vzdá- 
lenost jejich měří se polovicí obvodu osního, což vyznačujeme zlomkem +; stojí-li na 
př. šestý list nad prvním, obešla také spirale osu dvakráte, i dělí se 5 listů ve dva 
obvody, což píšeme zlomkovitě 3. Z velmi četných pozorování na rozličných rostlinách 
vyšla taková zákonnitost na jevo, že dotčené zlomky tvoří mathematickou řadu, v nížto 
každý povstává sečtením čitatelů i jmenovatelů dvou předešlých zlomků. Řada ta jest 
bs B 5> 5 vp oT atd. 
Již obyčejné listy nacházejí se ale někdy také v téže výšce kolem osy, a 'stejně 
od sebe vzdálené vyvinuty, a pak jsou postaveny do přeslenu, jako na mařince (Aspe- 
rula). Přeslen můžeme si mysliti jako neskonale staženou spiráli, jedenkráte okolo osy 
otočenou; vyznačíme jej tedy důsledně zlomkem (1/n), kdežto znamená n počet listů 
v jeden obvod se dělících. Také přesleny střídají se zase vespolek, tak že listy jednoho 
přeslenu s listy vyššího v úhlech se křižují, až pak zase listy některého přeslenu zrovna 
nad prvním stojí. Chtěje zvěděti o mnoho-li oddálen jest list od nejbližšího listu vyš= 
šího přeslenu, dělím toliko 4/n počtem přeslenů nekryjících se, kterýž opět jest z řady 
2, 3, 5, 8....  Kryje-li na př. dvoulistý přeslen třetí přeslen pod ním, budou se dva 
přesleny křižovati, úhel mezi dvěma nejbližšími listy bude čtvrtina obvodu, neboť $:2 = 1. 
Dle dvojího spůsobu spirále a přeslenu vyvinují se také květní listy, a v obojím 
případu, stojí-li totiž ve spiráli silně stažené, nebo v přeslenech kolem na lůžku, jest 
také pořádek, v jakém vznikají, rozličný. Lístky kruhu neb přeslenu totiž povstávají 
současně co bradavky stejné velikosti, ve spiráli ale objevují se jeden po druhém podle 
svého pořádku na spiráli. V dokonalém květu bývá namnoze těžko určiti, zdali lístky 
jeho v kruhu anebo ve spiráli stojí, protože i ve spiráli lístky velmi ztěsna nad sebou 
stojí a tím jejich postavení přísnému kruhu velmi se podobá, z prvních počátků ale 
možná na olázku tuto neomylně odpovědíti. Není však potřebí, aby všecky květní 
lístky veskrze jenom ve spiráli anebo jen v kruzích povstávati musily, naopak bývá 
tomu tak velmi zřídka. Na Calycanthu máme takový převzácný příklad květu, jehož 
kališní, korunové, prašníkové i plodní listy všecky v jedné spiráli se nalézají. (Co pří- 
klad opáčný stůj zde kaparovitá rostlina Cleome, mající kalich ze dvoulistých kruhů, 
jeden kruh ze čtyr listů korunních, tyčinek šest též do kruhu, a dva vstříčné plodolisty. 
Z uvedeného pak právě příkladu zase patrno, že nemusí všecky kruhy co do počtu 
lístků rovny býti, nýbrž že počet jich až k prašníkům nejčastěji se mmoží, v kruhu 
plodolistů zase ho ubývá. Velmi znamenitý, a s nemnoha výminkami se objevující úkaz 
jest ale ten, že kalich ve spiráli chodem postoupným, koruna naproti domu ve 
svých dílech současně do kruhu se vyvinuje. © Kalich pak povstává spirálně netoliko 
když z neurčitě velikého množství lístků tvořen jest; ale i když v počtu lichém a to 
nejvíce 5 a 3 se vyskytuje.  Listky 5listého kalichu jsou od sebe pravidlem 0 2 obvodu, 
vzdáleny; i vznikají v pořádku, jejž obr. 1. ukazuje. Postavení to slove pětečným 
