— 556 — 
nímu kruhu 5 prašníků ještě tu i tam mezi nimi 
jednotlivá tyčinka druhého kruhu vypučí, kteráž se 
někdy ještě i rozdvojí. Ze dvou přeslenů tyčinek 
častěji se rozdvojuje jen jeden, a druhý zůstává 
nerozdělen, a sice to bývá častěji zevnitřní kruh. 
Tak na př. v květu šťovíku a rhabarbory zname- 
náme 6 tyčinek vnějších, po dvou zblížených, a 
mezi nimi vnitřní přeslen toliko 3 tyčinek; naopak 
ostávají dva vnější prašníky květu křižovitého (Cru- 
ciferae) jak jsou, ale dva vnitřní se podvojí, a tyto 
čtyry pak, jak známo, přerůstají v délce 2 vnější 
tyčinky. Mohou také oba přesleny se podvojiti, 
na př. v květu jednoho druhu ličidla (Phytolacca 
icosandra), kdežto 5 vnějších prašníků se vesměs 
zdvojuje, z vnitřního přeslenu ale 2 prašníky celé 
zůstávají, tak že se v něm toliko osm prašníků 
počítá. Zdvojování prašníků děje se zhusta pod 
očima samého pozorovatele, když na onom místě, kdež zprvu jeden prašník vzniknul, 
později dva spatřuje, jindy však vznikají hned od počátku dva prašníky na místě jednoho. 
2. Původní dva prašníky srůstají v jediný. V květu dýní spatřujeme korunu pěti- 
dílnou, tyčinky ale jen tři, což se zdá odporovati pravidlu stejnoměrnosti květních pře- 
slenů. Vyvinování vysvětluje tuto nepravidelnost. Nejprvé 
totiž vypučí skutečně 5 hrbolků mezi lístky korunovými, 
s ale brzy rostou dva a dva hrbolky pospolu (obr. 3.), 
až vyroslou z nich dva na konci vykrojené prašníky, 
kteréž se již svou značnou šířkou ze dvou srostlými 
Adoxa moschatellina, pižmovka. 
Písmena značí totéž co v obr. 1.; 
nahoře připsané p znamená zadní, 
a přední, / postranní části květní. 
Cucurbita pepo, dýně. vykazují. Zcela podobně stojí za Slupennou korunou 
síc prašník ze dvou srostlý, rodu Hippocratea toliko 3 tyčinky, ale velikostí sobě 
ostatně jako v obr. 4. docela rovné, přece však pozorovatel od počátku nevidí 
více než tyto 3; i nezbývá tu než mysliti, že zde srostání dvou prašníků jest sou- 
dobné od počátku. 
3. Nejznamenitější úkaz při vyvinování se tyčinek jsou bez odporu tyčinky složité, 
překvapující to výsledek Payerových skoumání. Nejjednodušším spůsobem vznikají v květu 
citronovém a pustorylovém (Philadelphus); objevíť se nejprvé pět bradavek mezi lístky 
korunnými, jakoby pět tyčinek povstati mělo (obr. 4.), ale zatím co dále rostou, zplodí 
každá dvě jiné bradavky, jednu v levo, druhou v pravo, potom zas dvě, a tak napořád, 
tak že původní bradavky stanou se znenáhla 3-, 5-, %-laločnými, až konečně pět 
skupenin tyčinek v květu se nachází. Kdo se ještě ze článku o Luštinatých pamatuje 
na spůsob, jímž složité listy těchto rostlin se vyvinují, s překvapením musí znamenati, 
že zde ve květu něco docela podobného se děje, a že právem tyto svazky tyčinek ná- 
leží tyčinkami složitými nazvali. 
Ve květu pryšce (Euphorbia, viz obr, 4.) objeví se nejprvé 5 prašníkových hrbolků 
kolem do kruhu, brzy vypučí po jedné straně každého prašníku druhý, a proto že mladší, 
proto i menší prašník, pak po druhé straně o něco nížeji třelí, pod druhým čtvrtý atd. 
