Euphorbia lathyris, pryšec. s okvětní lístek, s/, sť, st“ tyčinky, cp plodolist, 
ol vajíčko, d výrostek lůžka (terč), gl žlázka mezi cípy okvětí, ov vaječník, 
dr terč podplodní. 
Čím časněji která tyčinka vznikla, tím vyvinutější ji vidíme: nejstarší tyčinky stojí patrně 
uvnitř, nejmladší zevnitř, a kdo by jen na poslední zjev květu ohled bral, mohl by se 
domnívali, že má několik přeslenů tyčinek před sebou, a zásadní pravdu, že se vnější 
kruhy před vnitřními vyvinují, za vyvrácenou míti. Úplný přehled vývinu ale učí, že 
máme v pryšcovém květu 5 složitých tyčinek v jednom přeslenu. 
Tilia americana, lípa, sie hrbolek složité tyčinky, sís jednotlivé tyčinky 
(s, p, cp ald, značí vždy to samé co v předešlých obrazech). 
Přihlédněme dále, kterak se tvoří tyčinky ve květu lipovém (obrazec 5.). Když 
vypouchnou prvotní dosli značné hrbolky prašníkové, vzroste na každém, a sice na 
nejvyšší vnitřní straně menší bradavka, po jejích stranách nížeji dvě jiné, a tak dále, 
jako u citronu, toliko že tyto prašníkové bradavky po krajích původního hrbolku dolů 
až k lístkům korunovým se vyvinují. To samé se děje u mnohých rostlin malvovitých, 
na př. u Lavatery, hibišku a j. U prvnější ale zdvojuje se ještě známým spůsobem 
každý prašník ve svazku, tak že máme tyčinky dvojitosložité. Vyvinování složitých ty- 
činek třezalky (Hypericum) a Spasmannie, rostliny lípovité, liší se od onoho lípy samé 
toliko tím, že se nejen kraje původního hrbolku, ale i líc neboli hřbet prašníky pokrývá. 
Porovnal jsem právě složité tyčinky s listy složitými: lípy americké činí podobnost obou 
