— 159 — 
první největší vzroste, ostatní čtyři zakrní; v květu škumpy (Rbus) jest kruh tyčinek 
sice ještě pravidelný, ale z tří plodolistů objeví se z počátku jem jeden, dva později, 
kteréž také ve vzrůstu daleko se opozdují. Také květ molýlovitý vyvinuje se nepravi- 
delně, tak sice že strana pavézky (vexillum) v koruně i v tyčinkách udaným spůsobem , 
jak u resedy převládá. © Původní nepravidelnost se ale někdy zase ve, květu vyspělém 
vyrovnává; jakož vidíme, že i děli někdy z prvotních vad a nesouměrnoslí tělesných se 
vyrůstají. Parnassia, kvítek sličný na mokrých podhorních lukách hojně se plemenící, 
má květ zprvu ve všech: kruzích nestejně vyvinutý, a přece, než. vyspěje, dorůstají 
opozdilé částky svých předchůdcův a květ se stává zcela pravidelným. © Naopak jsou 
ale jiné květy, zpočátku pravidelně založené, kteréž později nestejným vzrostem ztralí 
svou pravidelnost, o čemž později na patřičném místě více, 
8) 0 vyvinování se rozličných podob úlvarů květních. 
Sledujeme-li pozorlivě posloupné formy, Obr. 6. 
jakéž květní lístek během svého vývinu na se 
béře, shledáme, že každý na zpodu svém dále 
roste. lím spůsobem, že nejprvé utvořená špička 
více a více se vyzdvihuje, kdežlo pod ní lístek 
vždy širším zpodem se vynořuje, až se zpodiny 
listů v kruhu postavených netoliko dotýkají, ale 
i z části krajemi kryjí. Takto vyrůstá v celku 
každý lístek květný, i mívá v jisté době po 
svém vzniku pravidelnou okrouhlenou, nahoře 
užší, dole širší podobu; všecky nepravidelnosti 
vě. formě teprva dalším vyvinováním počínají. Lophospermum erubescens. 
Vélmi často stává se (obr. 6.), že lístky do © V a jsou korunní lístky ještě prosté, 
jednoho kruhu, neb do kruhovité spirále sesta= © v buž dole srůslají; sť tyčinka za- 
vené jen až potud oddělené o sobě rostou, krnělá, s/f tyčinky plodné. 
pokud. se dole nedotýkají, potom ale pospolu v jedné nedílné kruhovité korunce rostou, 
až se dokonale vytvoří. Počátky srostlolupenného kalicha meb koruny neb srostlých 
tyčinek jsou tedy docela prosté lístky, kteréž později jakožlo cípy neb ušty nad trubkovilou 
zpodní čáslí se vznášejí. Tomu spůsobu vyvinování jenom tehdy lze porozumět, přihlé- 
dáme-li k tomu, že právě nejhořejší částka lístků nejdříve jest založena. A netoliko 
lístky jednoho kruhu, ale i dva rozličné kruhy mohou tím spůsobem dále pospolu růsti ; 
tak na př. u Labiat, Boragineí, Serophularineí, Primulaceí (kamž petrklíč náleží), a mnoho 
jiných rodů rostlinných zdají se tyčinky z vyššího kraje srostlolupenné koruny vyrosllé, 
skutečně ale byla zprvu koruna pro sebe, i tyčinky z lůžka pro sebe, avšak. v. jisté 
době vyzdvihne se trubka koruny, tyčinky s sebou ponášejíc. Příklad ten , kde tyčinky 
s korunou srůstají, jest ale skutečně jediný nám známý, jehož k srůstání dvou rozdílných 
kruhů uvésti můžeme, neboť nikdy nesrůstají kalich s korunou, neb tyčinky s plodolístky. 
- Ačkoli sic okvětí trubkovité vůbec. z více sourostlých lístků sestává, mohu přece 
příklad uvésti, kde jest trubkovité okvětí skutečně od. počátku jenom jednolupenným, 
totiž podražec (Aristolochia). Ono povstává co kruhovilá obruba, jejíž jedna strana: 
silněji vzhůru rosle, tak že oustí její, zprvu rovnovážné, vždy šikmějšího směru nabývá, 
