— 164 — 
může ale dvojím vzrůstem (dvojí zcela, rozdílnou „epoě na sebe vzíti, a sice kuželo- 
vitou a puhárovitou. © ix 
4.. Roste-li konec lůžka neustále, dokud celý, květ vytvořen není, zaohoěá a ještě 
lépe vyvine počáteční lůžko, kuželovitou svou podobu, následovně získá ve květu -pestík 
místo nejhořejší, obaly květní ale nejzpodnější. Tak ustrojené květy: jsou velmi hojné; 
celý Decandollův oddíl Thalamiflorae náleží sem. H 
2.. Jindy přestává konec. neboli střed lůžka, prvotního brzy růsti ;+a nižší zprvu 
body na lůžku jej kolkolem přerostou; tím se musí lůžko. přetvořit v'jakousi číši neboli 
puhár, jehož zpodek vlastně konec lůžka, obruba pak zprvu nižší díl jeho představuje. 
Slopujeme-li vývin tak vyhlubeného lůžka, bude se nám zdáti, jakoby se zprvu klenuté, 
pak ploché lůžko znenáhla vyhlubovalo, ačkoli vlastně. obruba jeho se povynáší. Všecky 
rostliny, od Decandolla Caliciflorae nazvané, mají, takové miskovité para Zenevié 
i Luštinaté a Růžovité. 
3. Kombinací obojího lůžka vykazuje na př. květ granadilly (Passitora)y; inétolíko 
že se tvoří puhár lůžkový vzrůstem kruhovitým, ale i střed roste do výše v n" 
kužel, na němž jak plod tak i tyčinky se povznášejí. pay 
(Dokončení.) tě iMi 
Novější vědecké cesty v Africe. 
I. 
Jednou z předních úloh člověka, rozumem nadaného a samolibě pánem tvórstva 
se zovoucího, jest zajisté poznání onoho tělesa všehomíra, které mu za obydlí vykázáno, 
ano na kteréž ho příroda těsně upoutala — zeměkoule. i 
Člověk v prvotném stavu svém, kdež řeka a sousední les, při nichž se zdržoval 
a kleréž ho zaopatřovaly skrovnými potřebami jednoduchého života, byly celým světem 
jeho, neměl smyslu pro onen oddíl vědění, kteréž nazýváme zeměpisem čili geografií. 
Když začaly se jednotlivé rodiny spojovati „v kmeny a tvořili prvotné státy, když pro 
množící se obyvatelstvo prostředků výživy nebylo v takové hojnosti ná všech místéch, 
vzalo počátek stěhování a zároveň podmaňování. Čím více pak se rozmnožení- lidé 
usazovali v stálých sídlech, „vyskytovaly se nové, větší potřeby, příroda sama vybízela 
k zdokonalování některých darů svých a k lepšímu upotřebení jich, probudil sev 'člož 
věku dřímající duch důmyslu, počala rozšířenější průmyslnost. © Rozliční kmenové v roz= 
dílných krajinách přišli na rozdílné druhy průmyslu, kterýmž příroda všude jiné pro- 
středky, jiné látky poskytovala. Krajiny vyznamenávaly se rozdílnými výrobky průmyslu 
(v nejširším smyslu slova). (Na svých výpravách a lazích poznali lidé bohactví: cizích 
krajin, vzbudila se žádost po něm, a znenáhlým ušlechtěním lidí muselo to véšti' k po= 
čátkům obchodu, který se vždy v širších kruzích pohyboval. Tím nabýval člověk vždy 
většího rozhledu vůkol sebe, i měl zároveň podnět, aby se snažil jej vždy více'rozšířiti; 
což se také přirozeně dělo. Přišli jsme tak až ku počátkům zeměpisu. © Podněty a: 
příčiny pokroku jeho, které jsme zde v počátcích pozorovali, zůstávaly později na dloúho' 
ještě tytéž, jen že se dělo vše u větší míře., Válka a obchod rozšiřovali! nejvíce zná=: 
mosti zeměpisné, přispěly nejmohůlněji k vývinu geografie., ať „Ar0dbog 
