= Mic 
wV největší styčností vidímé od: starodávna (obyvatelstvo břehův Středního moře, 
kteréž se stalo kolébkou mořeplaveotví. Foeničané první prokřižovali vody jeho, na- 
vštěvovavše vzdálené břehy, ano vyplouli i skrze sloupy Herkulovy (úžina Gibraltárská 
vslarém zeměpisu) na šírý ocean; dali zároveň počátek mocnému Karthagu. Toto pak 
mělo soupeře v Řecích, šířících se po východních březích Středomoří, kteří pak, stavše 
se lány náramné Perské říše, tím neobyčejně rozmnožili své zeměpisné vědomosti. Na 
to povstal Řím, a pod jeho žezlo klonila se: krajina za krajinou, pod jeho ranami padal 
národ za národem, až rozšířil panství své skoro po všech už známých a ohromných 
dosud neznámých částech země. © Vládychtivoslí, bažením po kořisti a zisku vedeni a 
zároveň náboženským fanatismem podněcování, odkrývali tím samým spůsobem Arabové 
neznámé kraje; války uvedly Mongoly do dalekých, temných končin, Zatím byla Evropa 
se vybrala z bouří všeobecných válek, utyrdil se pořádek, zmohly se potřeby, průmysl 
a obchod a vzrostla tím ziskuchtivost, bažení po bohactví. Konaly se výpravy do da- 
lekých končin; oplývajících bohactvím, největší objevy zeměpisné staly se následkem 
pachtění se po: bohactví, to byl ten osten, kterýž vedl k nalezení mořské cesty do 
Indie, k odkrytí Ameriky. 
1 Šlechetnějších: zájmův při podobných podnikáních poznala teprv doba novější. Arci 
cesty: missionárů křesťanských sáhají už dosti daleko dó středověku, a majíce za účel 
ušlechtění: člověka; barbarské, nelidské bohoslužbě oddaného, přivésti jej k poznání krá- 
sných zásad učení křesťanského a dáti tak základ dalšímu vzdělání, ukazují podnět 
zajisté šlechetný: ale bohužel nebyly zhusta kroky missionárů jen tou čistou zásadou 
vedeny. Můžeme říci, že teprva v nové době staly se ostnem nejdůležitějších zeměpisných 
odkrytí zájmy čislé, věda a lidskost, a jenom tyto mohly vyvolati zápal divy tvořící. 
-1 Vědecké cesty vstoupily do popředí teprva v čase novém. Za dlouhá století volného 
pokroku nastal konečně ve všech vědách ruch před tím nevídaný, aneb ony se vlastně 
počaly stávati vědami.  Naskytl se tu celý obor, mající základ v zevrubném poznání 
země, bez kteréhož by se vlastně dále vyvinovati nemohly; to připojilo se ještě k při- 
rozenému: bažení člověka pokročilejšího u vzdělanosti po známosti zeměkoule, a geografie 
činila obrovské pokroky.. Výpravám vědeckým nestavěly věčné ledy Polárního moře, 
nekonečné pouště, neschůdná horstva, žádné meze; zápalem vědeckým unešen nelekal 
serčlověk nezvyklého, smrlícího podnebí, dravé zvěře, nepřátelství a ukrutností divochů ; 
čistou láskou k člověčenstvu: roznícen vzdoroval nesčíslným nesnázím cesty,' vydával 
i 
- semebezpečenstvím při každém kroku číhajícím, aby otevřel vzdělanosti cestu k národům 
polozvířecím, neb nelidskými poměry hynoucím. Podivením naplňuje nás, když vidíme, 
jakým nesnázím a nebezpečím vydává se člověk, aby mohl s jistotou táhnout čáru na 
papíru, značící břeh zemský daleko v Ledovém moři. Severozápadní průplav, slibující“ 
kratší spojení východní Asie s Evropou, byl sice příčinou prvních výprav do Arktického 
oceanu, avšak jaký účel mělo oněch 20 Franklinských expedicí? Byla to čistá lidskost, 
byly to zájmy vědy, co pohnulo Angličany a Amerikány vydati více než 40 milionův na 
- podniknutí tato; noví a opět noví obětaví mužové nasadili na to život svůj; aby se 
dověděli jistoty o osudu oněch neohrožených plavců a aby zároveň rozřešili temné 
otázky vědecké geografie, a vzdělaný svět sledoval s napnutín kroky jejich, věnoval jim 
největší účastenství, jásal nad každým novým objevem a odměňoval hojně i materiálně 
© šťastně se navrálivší podnikatele. Viděli: jsme neohrožené muže pouštěti se za účely 
