— 176 — 
Lazar Erker z Schrekenfelsu. ; 
Nástin životopisný, jejž podává Ant. Rybička. 
Lazar Erker, jenž byl v druhé polovici 46. století nejvyšším perkmistrem a minc- 
mistrem v království Českém, náleží vším právem mezi nejspůsobilejší a nejsprávnější 
úředníky horní a hutní, kteří kdy -na horách českých zřízeni byli, a nelze pochybovati, 
že by byl skutečně hory české alespoň namnoze k bývalé: jich“ slávě pozdvihl, kdyby se 
důmyslné a praktické; návrhy odjněho u věci té učiněné byly: v'skutek uvedly. Pročež 
nezdálo se nám býti nemístné, v tomto vědomostem. přírodním věnované časopise 
promluviti 0 životu -a působení muže tohoto, © hornictví a hutnictví české vysoce za- 
sloužilého, a, tím zachovati památku jeho potomstvů; i přispěli poněkud: k dějepisu hor“ 
nictví domácího. 
Lazar Erker narodil se v první polovici 16. století v Rudohoří na horách Sv. 
Anny z rodičů erbovních, kteří se, jak se pravdě podobá, hornictvím obírali a zámožni 
byli, pročež i neopomenuli synu svému vyššího dáti vychování. Dospěv tento v letech 
svých byl poslán na akademii Míšenskou, Vitemberskou a jiné, kde se důkladně vzdělal 
vjazycích klassických a předkem v mathematice a mechanice, seznámiv se při tom s nej- 
výtečnějšími tehdá v říši Německé žijícími professory, básníky a jinými učenci, s nimiž 
napotom byl v stálém spojení přátelském, a z nichž známý básník latinský Krištof Man- 
lius byl jedním z nejdůvěrnějších prátel jeho. 
Lazar Erker, živ od dětinství mezi horníky a cítě zvláštní lásku k slavu tomu 
sice obtížnému ale i zajímavému, oddal se po svém návratu ze, studií svých. živnosti a 
obchodu hornickému. Maje náležitých k tomu vědomostí malhematických a lučebních, a 
vzdělav se také pilným čítáním známých tehdá spisů hornických a metallurgických, jakož 
i očitým ohledáním nejznamenitějších bání a sléváren v říši Německé a zemích soused- 
ních, byl nedlouho na to zřízen za úředníka, perkmistra a průbíře v báních Rudohorských. 
V úřadu tom obíral se pilně a neunavně skoumáním, rozlučováním a čistěním kovů, a 
rud rozličných, a prohlížel bedlivě k tomu, aby dosavadní nedokonalý spůsob, čistění, a; 
přepalování jich opravil a levnějším i vydajnějším učinil. Přičinění a práce tyto neminuly 
se s dobrým výsledkem, a L, Erker obrátil zkouškami svými v krátkém čase na sebe po- 
zornost domácích i zahraničných kverků čili nakladatelů, průbířů a mincmistrů, 
Zlaté a stříbrné hory české, svým báječným bohactvím v 13. a 14. století světo- 
známé, zanikly v 15. století běhy válečnými skoro docela. Panovníci z domu Rakouského, 
uvázavše se na začátku 16. století v korunu Českou, vyrozuměli ihned, jak důležité jsou 
hory ty koruně královské ;ješto bývaly předním a nejvydatnějším pramenem důchodů 
jejích, kteréž však za králů z domu Jagailova za příčinou nehospodářství a nepořádků, u 
dvora a komory královské vzešlých, znamenitě, ano téměř docela klesly. Jak mile tedy 
okolnosti zevnější toho dovolovaly, prohlížel král Ferdinand I. k zvelebení a vyzdvižení 
hornictví českého, a vyrozuměv, „že čím větší milosti horníkům se činí, tím snážeji k pa- 
vování a vzdělávání horchtivosti a pilnosti nabývají;“ „učinil r. 1534 se stavy království 
Českého známou smlouvu a marovnání o, hory, kterouž nástupce jeho, král Maximilian, 
r. 1575 obnovil a znamenitě. ještě rozšířil, znaje i on dobře, „že všichni, zvláště z cizích 
