= MM = 
zemí kverkové k pavování náklonnější mysl mívají, když se jim rozličná obdarování 
udělují a při nich se neporušitelně zachovávají.“ 
Panovníci tito vyrozuměli však také, že k vyzdvižení hor a rozhojnění vycházejících 
z nich užitků komoře královské pouhé smlouvy, obdarování a milosti, pokud jsou toliko 
na pergamenu, nepostačují, anobrž že k tomu potřebí jest, aby jim skutečný průchod 
zjednán byl, aby se držela ochranná ruka nad nakladateli hor, aby se udržovala kázeň 
a pořádek mezi dělníky horními, aby panovalo rozumné hospodářství při dělání hor a 
upravování kovů a rud všelikých, a pročež aby při nich zřízení byli úředníci spůsobilí, 
rázní a správní. Bohužel ale, že se téměř vše tolo času toho pohřešovalo při horách 
českých, a vším právem tehdá se říci mohlo o horách těchto: Iliacos intra muros 
peccatur et extra! tak že nerozumnoslí a nepoctivostí úředníků a nekázaností dělníků 
horních a hutních důchody komory královské a užitky nakladatelů soukromých znamenité 
újmy a škody trpěly. 
Abychom alespoň nějaký příklad tehdejšího nehospodářství horního a hutního při- 
vedli, připomínáme, že Petr Hlavsa z Liboslavi, jenž byl od r. 4553 až do r. 1561 
správcem nejvyššího mincmistrovství, chlěje zvýšiti užitky z hor českých vycházející, 
uvedl na Horách Kutných nový spůsob smelcování rud stříbrných, při čemž ale v krát- 
kém čase 55.000 zl. prošmelcoval, tak že na závazek vzat a mnozí úředníci hutní 
s úřadů svých ssazeni byli. 
Pročež aby se takové a tomu podobné i na jiných horách českých tehdá se udalé 
nespůsoby a zkoušky škodlivé na budoucnost překazily, musela komora královská k tomu 
prohlížeti, aby na Horách Kutných i jiných zřízení byli mužové u věcech horních, před- 
kem ale v přepalování a průbování kovů a rud všelikých důkladně zběhlí, při tom ale 
též obezřelí, rázní a poctiví. Poněvadž pak pochvalná pověst o hornické a hutnické 
spůsobilosti Lazara Erkera byla došla i k uším rad komory české, povolán jest r. 1565 do 
Čech, a zřízen při báních a hutích Kutnohorských za perkmistra čili správce horního a do- 
zorce hutního, aby předkem při horách těchto potřebné opravy a pořádky k místu přivedl. 
L. Erker, uvázav se v povinnost svou, hleděl ihned všeliké nespůsoby a nehospo- 
dářství odvarovati a náležité opravy při dělání hor, zvláště ale při čistění a upravování 
rud a kovů v minci tamní uvésti; načež vysílán jakožto kommissař též k jiným horám 
českým, aby i tyto ohledal, a čeho by nejvíce a nejpilněji k opravě jich potřebí bylo, 
komoře královské navrhl. Když byl vše to vykonal, povolán jest do Prahy k účtárně 
při důchodenském úřadu královském, poněvadž i tu byly vzešly rozličné nepořádky, 
k jichž odvarování vyhledával se muž tak rozšafný a správný, jakož byl Lazar Erker. 
Ješto při všech kommissích a jednáních, kteréž byl L. Erker až dosaváde předse- 
vzal, tomu vyrozuměl, že příčiny malého užitku, jenž tehdáž komoře král. i nakladatelům 
soukromým z dělání hor vycházel, z veliké části v tom záležely, že úředníci a dělníci při 
hutích a slevárnách zřízení nevěděli, jak by se při rozlučování, přepalování a čistění 
kovů a rud všelikých náležitě měli zachovati, a že vůbec dosavadní spůsob skoumání a 
rozlučování tohoto byl velmi nesnadný a nákladný, a při tom přece ještě velmi nedoko- 
nalý, ustanovil se na tom, že všeliké své zkušenosti strany skoumání, čistění a upravo- 
vání kovů a rud, kleréž byl delší čas k své polřebě spisoval, vůbec tiskem vydá, aby 
jich všickni, kdož při horách, hutích, slévárnách a k tomu podobných dílnách a vyhních 
pracují a obchod svůj vedou, k prospěchu svému užíti mohli, Pročež vydal r. 1574 
12 
