— WB — 
v: Prazesu Jiřího, Černého, čili Schwarze, spis svůj ve folio „Beschreibung, Aller fůrne- 
misten Mineralischen Ertzt vnnd Berckwerksarten, wie dieselbigen, „vnnd „eine insonder- 
heit;-jrer, natur vnnd eigenschalit nach auf alle Metalle Probirt und im kleinen fewer 
sollen „versucht werden, mit erklárung etlicher (úrnehm. nůtzlichen Schmelzwerke im 
grossen fewer auch schaidung, Goldt, Silber vnnd andere Metalln, sampt einen Bericht 
Kupfferseigerns, Messingbrennens vnnd Salpelersiedens; auch, aller saltzigen Minerischen 
proben;, vnnd was denen, allen anheimging, in fůnff Biicher, verfast, dergleichn „zuuorn 
niemals. in, Druk, kommen. Allen Liebhabern, der, Fewerkůnste,'jungen Probirern, vnnd 
Berckleuten, zu nulz,; mit schůnen Figuren vnnd abriss der Instrument,; trewlich „vnnd 
Aleissig:an,tag geben durch Lazarus Erckern,Mit:Róm. Kay. Kón, Gnad, vnnd Privilegio.“ 
Dílo toto, ozdobeno: jest; hojnými dřevořezbami; jimiž se věci a, práce k- čistění, 
přepalování a zkoušení kovů, a' rud se vztahující; jakož i všeliké nádobí a nástroje hutní 
a průbířské vysvětlují, a opatřeno latinskou básní úvodní, již sepsal přítel Erkerův, „výše 
jmenovaný „Krištof Manlius, Lužičan. V předmluvě, dedikační k císaři Maximilianovi II., 
jemuž kniha ta jest věnována, přivádí L. Erker příčiny, kteréž, jej k vydání díla toho po- 
hnuly; že totiž vyrozuměl, „jak nepodstatné jsou všeliké tehdá známé spisy 0,kovech, 
jich; spůsobech, vlastnostech a rozdílech jednající, ješto na mnoze jsou psány| od mužů, 
kteří hleděli jenom ad, theoricam „ věcí samých ale, o kterých psali, v skutečnosti, ne- 
skoumali, ano jich ani neviděli, píšíce o nich tak, jak jim od jiných jenom bylo napo- 
vídáno,. čímž mnohého při horách a hutích pracujícího a obchod vedoucího v omyl uvedli 
a, věci samé na škodu byli“ Ukázav na to v krátkém úvodu, v čem by umění průbíř- 
ské; záleželo, a čeho „průbíři kovů a rud věděti třeba, mluví v, pěti knihách o skoumání 
a,„rozlučování rozličných, tehdá známých minerálií. 
V první knize na listu 2. až do 42. jedná spisovatel o stříbře a jeho Pe sem 
pak 'o rozdílných spůsobech prub stříbrných, a;kterak. jest se zachovati, aby se vyhledalo, 
mnoho-li, stříbra, čistého obsahuje, v sobě ta'neb ona ruda aneb, slitina; a jakých, k tomu 
užiti se má nástrojů, pecí a tp. V.druhé knize: na listě. 43,,až do,95., vypravuje, čeho 
šetřili jest při zkoušení, roštování, čistění; přepírání a průbování rud zlatonosnýchy na to 
„mluví o rozlučování zlatých a: stříbrných kovů, o, lučavce, k tomu potřebné, o barvení ja 
„cimentování zlata, Třetí kniha zavírá v sobě na listu 96,,až do 119, naučení o kovech 
a'kysech mědinosných, o jich čistění spůsobem německým a uherským; :0. dělání mosaze 
a dobývání mědi ze železa. V čtvrté knize „dává se naučení na listu 120. až do, 1932. 
o.-rudách cínových a jich průbování, o dělání a vylučování z mich cínu, střibříku,, vismulu, 
rtuti; o, rudách železných, o dělání železa a ocelez;ku konci mluví spisovatel 0 podiv- 
ných; vlastnostech magnetu,“ tak jak je. starý, filoso( Serapion v knize své, „De jsimpli- 
cibus;|et mineralibus“, vypisuje.. V páté knize dočítáme, se ma, listu 433. až do 440. o 
zemích. sanytrových, a jich spůsobech, o dělání a čistění sanytru, 0 průbování mnoho-li 
má ten neb onen kys v sobě vitriolu, ledkoviny a t. p. ta neb ona voda solí minerál- 
ních, Na. konci spisu toho praví Erker,: „že. o původu a vzrůstu kovů a minerálií, ničeho 
nepřipomíná „, poněvadž filosofové, mnoho, tom již rozumovali , a „všeliká, jich, mínění 0 
věci té jsou neurčitá, ano sobě odporující; pročež že raději tomu věří a toho, se drží, 
že Bůh, tvůrce nebe i země, všemohoucím slovem svým i všeliké kovy, rudy a nerosty 
stvořil, a že člověku, toliko náleží, všeho, co,od Něho pochází, a pročež i toho; ,co se 
iz hor -+dobývá, k slávě jmena Jeho ak „dobrému bližního svého užívati; a: kdyby se lo 
