— 181 — 
Hledě k takovým platným, věrným a dlouholetým službám, kteréž byl L. Erker 
rozmnožováním důchodů komory královské domu Rakouskému činil, povýšil jej i dědice 
jeho císař Rudolf II. majestátem, jehož dátum na hradě Pražském dne 10. dubna r. 1586, 
do stavu šlechtického na spůsob rytířský sv. Římské říše (rittermássiger Adelstand d. h. 
róm, R.), polepšil opět výše vypsaný erb jeho přirozený tak, aby nad štítem na místě 
helmu kolčího s točenicí užívati mohl otevřeného helmu rytířského zlatou korunou, král. 
ozdobeného, a nad to, aby se psáli mohl „s Schreckenfelsu“ "). 
Toho času znovu a důtklivě jednáno na sněmích o vyzdvižení hor českých, a jako 
již několikráte před tím, zvolena byla i nyní kommissí, aby je ohledala a podala návrhy 
k náležitému jich opatření a zvelebení. Byliť k tomu konci, mimo nejvyššího mincmistra 
i L. Erker a Oldřich Drecling, jakožto u věci té nejspůsobilejší, zřízení, kteří r. 1586 
několikráte po sobě, v měsících únoru, březnu a květnu, na hory české vyjeli a dne 
24. května téhož roku zprávu o tom komoře král. podali *). 
Kommisse vylíčila v zprávě své smutný a bídný spůsob, v kterémž hory české jednak 
za „příčinou nemožnosti a chudoby kverků čili nákladníků, jednak nehospodářstvím tu 
panujícím tehdáž pozůstávaly, tak zřejmě a důtklivě, a navrhovala k odvarování všelikých 
nespůsobů a k vyzdvižení hor prostředky tak platné a praktické, že se domýšleti bylo, 
že věci horní konečně přece v lepší spůsob budou přivedeny. Avšak vše, co komora 
k návrhům těm učinila, záleželo pouze v tom, že nařízeny byly nové kommissí a nejv. 
mincmistrovi a Erkerovi uloženo, aby pilně a pokud možné každého kvartálu k horám 
zlatým a stříbrným dohlíželi. 
; I jestiť to zajísté věc povšimnutí hodna, že komora král. k „skutečnému vyzdvižení 
hor českých“ času toho neznala, alespoň nevyhledávala jiných prostředků, nežli vysílání 
vždy nových a nových kommissí na hory ty, jichž zprávy a návrhy se pak toliko kladly 
„ ad akta. Příčiny toho zdají se ovšem býti ty, že komora sama byla u veliké nesnázi, 
ješto se dle návrhů kommissí těch „k vyzdvižení hor“ předkem a nejprvé vyhledávalo 
velikých sum a záloh peněžitých, které se v pokladnicích komory kr. nenacházely, aniž 
tu bylo jiných soukromných nákladníků, kteří by je byli mohli poskylnouti; nad to mělo 
se panující nehospodářství při dobývání a upravování kovů a rud v lepší spůsob přivést, 
k čemuž bylo potřebí, aby se zřízení tam nespůsobní a nesprávní úředníci odstranili, 
kteříž tedy neopomíjeli, podávanými stížnostmi a jinými prostředky návrhy jmenova- 
ných kommissí v podezření uváděti a tak věc celou protahovati a mařiti. 
„Nejvyšší mincmistr, p. Vilím z Oprstorfu, vyrozuměv že všeliké jeho vynasnažení 
u věcech horních jest bez účinku a úřad jeho že co den se slává obtížnějším, vzdal 
se dne 8. pros. r. 1587 svěřeného sobě úřadu nejvyššího mincmistra, čímž vzešly nové 
mesnáze. Neboť úřad ten stal se v době té nemístným jednáním komory král. tak ne- 
milým, neplatným a jalovým, že žádný ze stavu panského a rytířského v celém království 
Keka z Schwarzbachu, r. 1591 Davida Enderle, s nímž byl před tím již v král. 
„ účtárně sloužil. 
v) Majestalia Rudolfi II. ex anno 1586. 
2) Zprávy a návrhy, jež byly kommisse k ohledání hor českých vyslané u věci té po- 
daly, chovají se v archivech místodržitelství Pražského a bývalé dvorské komory 
horní a mincovní, kdež jich užil hrabě Kašpar z Šternberka spisuje výše jmenované 
dílo své o českém hornictví. 
