— 184 — 
DROBNOSTI). 
O uhelnách v okolí Volvovic. 
Lonského roku skoumal p. báňský radda Lipold, přednosta geologické výpravy c. k. 
říšského geol. spolku, nejenom západní část silurského útvaru u Hořovic, Jince a Zbirova, 
nýbrž věnoval zvláštní pozornost kamenouhelnému útvaru v okolí Votvovic, Kladna, Slaného 
a Rakovníka. Přívětivou úslužností vymohl p. radda Lipold redakcí těchto Jistů od dire- 
ktora c. k. říšského geolog. spolku dovolení, aby z původních zpráv pro ročník taho spolku 
usfanovených, co se jí důležitého zdá, vyčerpati mohla. Používajíce toho dovolení, za něž 
direktorovi říšského geol. spolku a c. k. dvornímu raddovi p. Wilému Haidingerovi, pak 
báňskému raddovi p. Markovi Lipoldovi uctivé díky vzdáváme, sdělujeme zde nejdříve popis 
Votvovských dolů, k Praze nejbližších, a klademe jej zde jakožto podstatný dodatek k po- 
pisu českých uhlonosných útvarů, již v 1. díle Živy uveřejněných. V příštích číslech po- 
dáme zevrubnější popisy uhelen Bušlěhradských, Kladenských, Slanských a Rakovnických. 
Votvovice leží v údolí, kteréž u Kralap k údolí Vltavskému se otvírá. Již u Kralup 
vyzdvihují se skály kamenouhelného útvaru, totiž brubozrný pískovec, pokryté zde pískovcem 
kvadrovým, a prostírají se na severní straně břidličné krajiny silurské k Zakolanům, Vře- 
tovicům a Kladnu, jak již v 1. ročníku Živy udáno bylo. U nádraží Kralapského a u Lobče, 
kde tunnel železnice tyto skály proráží, vystupují v malebných stěnách a K zřiceninám po- 
dobných úlesů. Svršek těch skal obsahuje, jak podotknuto, vodorovně Ježící vrstvy kva- 
drového pískovce (útvaru křidového), naplněné otisky mořských mušlí a hlemejžďů. Pískovce 
náléžející k útvaru kamenouhelnému, jsou též pěkně zyrstvované a zapadají pod úhlem 15 
až 209 k severnímu severozápadu. Naproti pravému břehu, kde tyto skály stojí, jest rovina, 
náplavou starou a novou pokryta, pod níž uhelný útvar posud nalezen nebyl. 
Údolí, kteréž od Kralup k Votvovicům a Zakolanům vede, dělí útvar kamenouhelný 
od silurského; na severní straně údolí stojí hrubozrný pískovec s uhelnými lupky, v nichž 
u Kralup stopy kamenného uhlí a shluky hlinité železné rudy (Spbaerosiderit) se objevují; 
na. jižní straně údolí panuje kamení silurského útvaru. 
Kamenouhelný pískovec skládá stěny na levém břehu Vltavy až k Nelahozevsi; teprva 
pod touto vsí ztrácí se pod pískovcem kvadrovým a pod opukou. 
zhotovených nádob, obrazů a jiných věcí vzácných k ruce císařově, a zbylo-li ještě 
něco v pokladnici císařské, to obracováno na hledání kamene filosofského a arkána, 
jak by se z rud a kamenů sprostých mohlo dělati zlato a stříbro spůsobem umělým. 
V podobných zlatodějných operacích a zkouškách Jibovali sobě času toho i přední 
velmožové královštví českého, páni z Rožmberka, z Hradce, z Hazmburku, z Vrešovic 
aj. v., anobrž i sami vyšší úředníci horní, na př. správce nejvyššího mincmistrovství 
Petr Hlavsa z Liboslavi, věřili jim více, nežli zprávám a návrhům mužů v hornictví 
zběhlých a poctivých. Tím mizelo přirozené zlato a stříbro, jehož by se bylo užiti 
mohlo na vzdělávání a zvelebení hor českých, z pokladnic císařských i soukromých, 
byvše v laboratoriích zlatodějných v kouř a popel obráceno a zmařeno, aneb do 
měšeů chytrých alchimistů a jim podobných podvodníků vehnáno (viz V. Březana 
„mŽivot V. z Rožmberka“ a F. Mikovce „Vypsání o zlatodějích v Čechách“ v Lumíru 
r, 4853. obsažené), čehož přední účinek byl pak ten, že potom sebe platnější návrhové 
/«k“vyzdvižení hor zůstávali pouze na papíře, ješťo nebylo tu prostředků hmotných, 
„aby :se -mohli v skutek uvésti. 
1) Článek'o letošním úplném zatmění slunce, chystaný pro tento sešit našeho časopisu, 
musil pro příliš (pozdě došlé zprávy o pozorováních jeho odložen býti do svazku 4. 
