— 186 — 
bez stopy: uhelné, „taktéž bylo- vrtáním, 10-369 výše: započatým nežli“ v podzemí!šachtu 
Františkového, ;v hloubce 809 nalezeno; bez stopy uhelné. c 4u + rtol O8.boíg 
Z+těchlo pokusůsjest viděti, že''ve: východním policublívosamotnělé pánvi dežíj“" * 
Více,- otevřené a rozsáhlejší- jest; západní uhelné pole. Jest 'otevřeno' štolami a sice 
S. Gotthardskou; Ferdinandskou a Boží, Všemohoucnosti. K-dalšímu otevření sloužila šachta 
S. Johany, „šacht vzdušný, „oba blíže výchozu a vrtání ve štole Boží Všemohouenostií +: 
V šachtu S. Johanny bylo nalezeno dobré avšak měkké uhlí 2 stopy mocné ve hloubce 
16. sáhů ;; ve vzdušném šachtu bylo odkryto ve hloubce 329.uhlí 48 palců mocné; načež 
následovalo křemité  silurské kamení, © Vrtáním byla dostižena v 25 sáhách flec uhelná: 2 
stopy mocná, a v hloubce 271 sáhů -taktéž křemité kamení: silurské, 
Vrstvy útvaru uhelného mají -směr dle hodiny 20. a zapadají pod úhlem 99k hodině 
14., „Směr a západ mění se u výchozuj -zyláště: západání v stává sé příkřejší; také  uvniti 
uhelné; pánye pozorují se změny.: Výchozy: uhelnýchw flecí nalézají se na úbočí levého břehu 
Zakolanského potoka, a také zde, jako ve východním « poli; viděti jest pod nimi břidlice; a 
křemité kameny: silurské. MT NKY 
„Rozsedliny. přesmykují uhelné vrstvy. na-několika místech, © Dvě z nich:ve: S. Gott: 
hardské štole odkryté, jdou zároveň se směrem flecí a údolí“ Obě přehazují flece dosse= 
verozápadu, a sice jižnější o 3«sáhy, „severnější bezpochyby ješlě o více. Úklonpřesmyku 
obnáší u oné 36—40 stupůů, u-této 45. stupňů. Dvě jiné rozsedliny,: štolou Boží =Všémo= 
boucnosti-a; vrtáním nalezené, jdou kolmo ke směru k severu a severozápadu; a přesmykují 
vrstvy úhlem 359a.50—60", a sice východní 0 3 sáhy, západní bezpochyby +0 28. sáhů! 
k: západu a jihozápadu. ia imolag 
Zpodní vrstvy pod uhlím mají povahu velmi rozličnou. © Bud leží uhlí bezprostředně: 
na břidlici a křemitém kamení (buližníku), bud. leží pod ním šedý slídnatý pískovec :'vélmi 
drobnéhoszrna,. buď se nachází pod nímo hořlavý, lupek; někdy prý 25-—30: sáhů, mocný. 
Zpodní flec, která 1—2palcovou vrstvou lupku ve dvě sloje: rozdělena“ jest; nachází 
se' všude ve Votvovských uhelných -polích ;; flece.u stropu chybí blíže výchozu často“ ' Moc- 
nost (flecí (jest proměnlivá a zvyšuje se až na 2 sáhy. Na zpodní fleci leží -nejdrive tak 
zvané opuky „totiž světlé nebo tmavé hnědošedé lupky jemnopisčité , „drobnými šupinkami 
slídy prostoupené.. Tato opuka, která v tmavých odrůdách 6—18; palců obnáší a místem, 
také chybí; vyžnamenává: se zvláštními otisky rostlin, „pročež také co. výrazní znak zpodní 
flece se považují. Následující flec uhelná: má. jmeno, pramen, mocnost její obnáší 2—-3 
stopy. « Nad. pramenem leží ještě některé; uhelné flece střídající se s lupkemy dohromady 
2—8 stop mocné. Pro časté střídání s hořlavými lupky obdržely jmeno Kanafasys: w 
Lupky svrchních flecí obsahují také otisky rostlin, avšak jiných nežli ve zpodních 
opukách, tak že se od nich snadno, rozeznati dají. Mimoto, vyskytají se.v těchto Jupkách 
pecky a koule zelené rudy (Sphaerosiderit), jejichž vnitřní jádro obyčejněze' shluku kyzo= 
vých: křystallů se- skládá. Nad. svrchními fleci spočívají potom; bezprostředně lupky tmavo— 
šedé, obyčejně písčité a-slídnaté, v mocnosti 113 sáhů, kteréž, jen málokdy chybí. „Místem 
objevuje se nad: lupky“ ještě 1ipalcová flicka; obyčejně následují však po nich hrubozrné 
slépence, plné oblásků a okulacených kusů křemence, buližníku a břidlice, hlinitou hmotou 
slepených. Tyto: slepence „dostávají ke svrchu drobnější zrno, a přecházejí -zase do tmavého 
břidličného. pískovce, nad nimiž konečně pískovce a-slepénce kaolinovou bmotou spojené leží.: 
ir "Votvovské kamenné: uhlí -jesti sice. méně čisté nežli. Buštěbradské, sjelikož lupkovými 
