— 195 — 
zatmění doba, kde sice měsíc úplně se na slunce ' 
promítne, avšak jenom vnitřní část jeho kruhu 
pokrývá a kraj viditelný zůslavuje, lak že slunce 
objevuje se co černý kotouč obroubený světlým 
kruhem, pak nazývá se zatmění kruhovilé. 
Že měsíc může spůsobiti částečné zatmění "= 
slunce, © tom nikdo nepochybuje; ne tak jest se 
zatměním úplným. Slavný Tycho, opíraje se 0 
některá prostým okem vykonaná měření zdánlivých 
průměrů měsíce a slunce, pochyboval ještě roku 
1600 o možnosti úplného zatmění slunce, jakkoli 
byly tehdáž ještě na živě tisíce svědků, kteří právě 
takovéto zatmění byli roku 1560 viděli v Koimbře 
a roku 4598 v Torgavě. Úplné zatmění slunce 
může loliž, když se nový měsíc nalézá uvnitř : 
udané vzdálenosti od uzlu, jenom tenkrále nastou- 
pili, je-li zdánlivý průměr kruhu měsíčního větší 
nežli kruhu slunečního. Tato výminka se vyplní, 
když měsíc v době zatmění nalézá se v přízemí 
(perigaeum) anebo k němu se blíží. Tak na př. 
byl 18. července 1860 zdánlivý průměr měsíce 
32“ 36“, zdánlivý průměr slunce 31“ 31“, a měsíc 
dosáhl svého přízemí 20. července v 8 hod. večer. 
Je-li při ústředním zatmění průměr měsíce menší 
nežli průměr slunce, nastane zatmění kruhovité. 
Jsou-li konečně oba průměry v čas zatmění stejné, 
tedy může toto v řídkém případu býli na jednom 
„ místě úplné, na jiném kruhovité, kterýžto rozdíl 
pocházeli může jak z rozličných vzdáleností od 
obou pozořišť, tak i z pohybu měsíce. 
Co tuto praveno, stačí vysvělliti původ za- 
tmění slunce pozorovateli v středu země postave- 
mému. "Takovému jeví se zatmění buď jenom co 
úplné neb kruhovité, anebo co částečné, co poslední 
pak jenom tenkrát, když čára jdoucí od slunce 
k měsíci nedaleko něho přechází. Jinak jest s vý- 
jevem zatmění na povrchu země, Zde může je 
viděli jeden co úplné neb kruhovité, jiný jenom 
co částečné, anebo snad dokonce ani neviděti. 
-Čím to je? K odpovědění na tuto otázku znamencj na přiloženém výkresu d střed 
— slunce, Z střed země, kolem níž pohybuje se měsíc M ve směru od západu k východu. 
' Jak z fysiky známo, vrhá těleso temné za sebe stín plný a stín polovičný, jejichž hra- 
nice naznačují se tečnými čarami. Táhneme-li tedy tečné čáry Aa a Bb na též straně 
měsíce a slunce, obdržíme kuželovitý plný stín měsíce, jehož konec vniká do země, 
43* 
