— 2 — 
bliznami položená část prodlužuje se pak ve čnělku, ovšem jako semenník dutou, a též 
obě blizny vyrostou na prodloužených ramenech čnělky; naposledy pokryjí se blizny 
teprva malými výrostky, bradavkami bliznovými. Všeobcený zákon, jímžto plodolisty 
se vyvinují, jest dle těchto pozorování tento: Plodolisty rostou, jako všecky listy, nej- 
prvé koncem, pak stále na zpodu svém, ale teprva, když ona část jejich, jež vaječníku 
náleží, dosti vyvinuta, vyroste náhle čnělka, konec plodolistu povznášejíc, jenžto ale až 
k posledu vlastně bliznou se stává. Jinak pojímal věc tu Schleiden; zakladatel vývino- 
zpytu botanického v Německu, přešed nedostalečným pozorováním k.chybnému domnění, 
že nejprvé blizna, pak čnělka, a potom vaječník z lůžka vyrůstá, když pestík od plodo- 
listů tvořen jest; avšak vývin peslíku lušlin a lilií dobře tak, jak jsem dle všech skoumání 
Payera udal, pozoroval a proto, že se lo s jeho nedokonalým ponětím nesrovnávalo, tvrdil, 
že u lěchto rostlin nikoli list, nýbrž duté lůžko pestík jejich tvoří“ Což ovšem neostojí 
před skutečností. — Od skuliny každé blizny musí dle vypsaného vývinu celou čnělkou 
až do vaječníka rourka procházet, ačkoli bývá naposled tak tenounká, že jen mikrosko- 
pem ji spatřiti možná; skrze ni sestoupá vak pylový od blizny až do vaječníka. Jsouť 
ovšem některé rostliny, kde ona rcura zcela zaroste, na př. u Asclepiadeí, anebo kde 
čnělka vůbec zcela hutná jest, a to sice jen, když se nad skulinou co prodloužení střední 
žíly hřbetu, jako u kopřivy a bouchavce, vytvořila. : 
Pestík podléštek (Primulaceae) skládá 5 plodolistů, pestík laskavce (Amarantos) 
tři, Uvnilř vaječníka nachází se vždy střední hrboulek, to jest konec osní, jenž se u 
kopřiv, rdesen, laskavců v jediné vajíčko promění, anebo u podléštek, Celosií na po- 
vrchu pokryje mnohými vajíčky pořádkem shora dolů pučícími, a tudíž semenicí střední 
se nazývá, 
Obr. 12. 2. Okolo lůžka měkuně (Mala- 
chium) z řádu karafiátovitých vypučí 
zase pět plodolistů (obr. 42.), jejich 
zpodiny ale. nestojí v rovnovážném 
kruhu, jako u podléšky, nýbrž ve spů- 
sobě podkovy přiléhá zpodina každého 
lístku k lůžku, jsouc zcela neodvislá 
od lístků ostatních. Zdá se, jakoby 
kraje zpodiny na lůžku vzhůru rostly, 
vlastně ale prodlužuje se lůžko a zá- 
roveň kraje tyto za sebou potahuje; 
střední čára hřbelu roste zase nejsil- 
něji, odtud ku krajům plodolistů vzrostu 
ubývá, a tak vyvinuje se 5 vaků neb 
pouzder kolem středního lůžka. © Na 
Malachium aguaticum, měkuně. lůžku pak vznikají v každém pouzdře 
ve dvou řadách vajíčka zase pořádkem shora dolů, a zároveň v každém pouzdře plocha 
lůžková se stává vydutější, následovně se pak celé lůžko tak zvané kverlačce kuchyňské 
podobá. Vnější obruba otevřeného pouzdra, jenž listu náleži, nadrůstá konečně samé 
lůžko, a zatím co se ve čnělku s bliznou prodlužuje, úží se také oustí mezi jejími kraji 
až na pouhou skulinu. Vyvstalé brany na lůžku tvoří tedy přehrádky mezi pouzdry, 
