semenicemi, slouti, mohou. © Hledíce 
k lůžku, musíme si předslavili, že 
se, ono uvnilř pestíku ve. 5 pramení 
neb vidlí dělí, na, jejichž „ vnější 
stranu podkovilý zpodek; plodolístku 
se. připojuje. Tyto, přehrádky, se, 
konečně v středu selkají, a lam sro- 
slou, tak že jimi, pouzdra, docela 
oddělená povstanou. 
Y mnohých peslících setkávají 
se přebrádky dosti záhy, „dříve „než 
na nich vajíčka pučeli začínají, v 
Cistus populifolius, a, by e* cp plodolístky, př nástěnné., > 6 , 
semenice, I pouzdra ještě neúplná, Lippia repeus e, f,, jiných ale nezasahují, po dosti dlouhý 
jedno prvotní pouzdro mizí, čas do prostřed dutiny; a než: se lo 
stane, vylvoří se dříve vajíčka. Tím lo jde, že v kvělu křížovém. jest, peslík zprvu 
Joem ac v jehož dvě semenice napotom více dovnilř vroslají, a naposled, selkavše, 
„| srůslají. zah 
Tohoto mnohopouzdrého pestíku rozdíl od „jednopouzdrého s nástěnnými semeni- 
cemi jest velmi nepatrný. Představme si jen, že se semenice nestékají, a vůbec hluboko, 
do dutiny pestíkové nezasahují — a máme celý ten rozdíl naznačený., „Již nejbližší; přír, 
buzný cislu, devaterník (Helianthemum), má takovouto tobolku o jednom pouzdře., 
Vajíčka na přehrádkových semenicích vznikají u cistu pořádkem zdola nahoru, 
jindy, zvláště když je jich velmi mnoho, jako u mákovilých, z prostředka k,oběma 
koncům. Rod Montia chová zcela tak jako cist přehrádky mezilístkové, rostou ;ku středu 
dutiny, aniž se setkají, avšak nikoli na nich nevyrůstají vajíčka, nýbrž z lůžka; samého 
v každém, pouzdře jedno. ily z 92 
Prošli jsme nyní v souvislé řadě všecky možné tvary peslíku svrchního čili listo=,; 
vilého; a seznali jsme, že vždy celé vnější stěny jeho skládají se z plodolistů, kdežlo 
přehrádky a střední semenice k ose náležejí. K něklerému oněch tvarů sluší také při- 
počísti pestíky složité, jaké mají mnohé pryskyřníkovité, růžovité a šmelovité (Butoma- 
ceae) rostliny. © Vezměme na př. pryskyřníkovilou žluťuchu (Thalictrum). Tam vypučí, 
po prášnících kruh plodolistův, které však nerostou okolo společného lůžka, nýbrž každý, 
sám pro sebe tvoří vak, a vyrůslaje povynáší na vnilřní straně díl lůžka, na němž po-, 
vstal, do. výšky, tak že čelné ty peslíky ničím od jednolistého peslíku pod č. 2 vypsa- 
ného, např. dřišťálu, podslalně se neliší. U čemeřice zase vyvinuje se každý; pestík; 
jako,v č. 4; několik plodolistů stojí též zde v jednom kruhu; jenom že každý plodolist, 
s každým krajem vyzdvihuje část lůžka, na němž vyniknul, co semenici, čímž, tolik 
prostých pestiků, kolik plodolistů, vyvinouli se musí. sslnj 
Přehrádky v pestíku, o nichž posud řeč byla, jež střídavě mezi plodolisty stojíce,; 
z lůžka vyrůstají, jmenujeme pravými, a dobře je musíme rozeznávali od nepravých, 
kteréž jsou toliko pozdější výrostky z buňkoviny plodolístku samého. , Nepravé jsou, 
ovšem všecky ty, kteréž se napříč od jedné stěny k druhé přepínají, na př. v postíku 
polní ohnice (Raphanistrum segelum). Ten jest až do rozvilí poupěte, jako vůbec ukřížo-, 
kýětných rostlin, podél dvoupouzdrý, avšak naposled začínají. následkem , silného, zyělšení ; 
4 
