— W — 
šemen slčny jeho místy náduřovali, část mezi dvěma semeny ale zůstává tenší, a uvnili 
vůkol začne tam bujením stěny příční přepona se tvořit; v takto se tvořícím článku je 
vždy jediné semeno, kleréž pravou přehrádku zaliskne na protější slčnu, lak že ona 
k ní až přiroste. © Vím. vývinem slané“ se z dvoupouzdrého pestíku šešule růžencovilá, 
v příční jednopouzdré články rozdělovaná, 
vUvedu ještě jeden; a to zvláště zajímavý doklad nepravých přehrádek, totiž v pe- 
stíku pyskokvětných a brulnákovitých (Boragineae). "Ten záleží toliž ve výspělosti ze 
čtyr-silně od sebe oddělených pouzder, jako zvláštních, skoro zcela prostých plůdků, 
mezi nimiž z lůžka čnělka s 2 bliznami vý- Obr. 15. 
čnívá“ A přece jest pestík v první době 
toliko dvoupouzdrý. To se děje lakto. Dva 
plodolístky vyrůstají s dvěma | semenicemi 
(obr. 15.); když tylo ve středu se setkaly, 
vypučí z každé nejdoleji 2 vajíčka, brzy na 
lo vyrůslá z prostřední žíly každého plodo- 
listu nepravá přehrádka, a ty obě se rovněž 
v prostředku selkají s pravými přehrádkami 
Když se lo stalo, jestvaječník ještě malinký ; 
nyní vyrůstají značně vajíčka, čímž stěny sy tO AE p del dk M 
každého pouzdra pro sebe se roztáhnou, na V « ještě dvoupouzdrý pestík, v buž se tvoří 
onom však místě; kde v čnělku přecházejí, Nepravé přehrádky mezi vajíčky ve vaječníku ov, 
H Ž : Í st čnělka, sg blizna, d terč podplodní, eď prů- 
jéstvvzrůst skoro mullou, což je příčinou, že řezy rovnovážné, elf nepravá přehrádka, © 
čnělka tak hluboko mezi pouzdry s těmilo souvisí. 
Jakož onde nepravými přehrádkami počet pouzder zdv ojen jest, ubývá naopak jinde 
pouzder zpřvu založených, na příklad u verbenovité rostliny Lippia repens (obr. 14. e, [), 
blízké příbuzné pyskokvětných, jejíž pestík zrovna tak, jako u oněch, povslává; avšak 
záhy přestává jedno pouzdro růsti, sotva že nepravé přehrádky vyrůstali začínají, pře- 
hrádky pravé Uoustnouce docela to pouzdro stlačí, až i se začálky vajíček vymizí, Za- 
ktsání: pooéee. u škumpy (Rhus),v v rodu Drypis a j. mejinak se děje, k 
TIT jew A 
tllýu i I. Pestík zpodní neb lůžkový. 
be 4. Navralme se: k lůžku. číšovitému, a připomeňme si, jak se to slává, že se 
© ploché: zprvu lůžko mezi kalichem a peslíkem vyhlubuje. Dejme tomu, že by se pod 
plodními lístky lůžko dále vyhlubovalo, i bude táto dutina. lůžková s částí plodolistní 
- Wwořili: zpodní pestík. To se také skutečně tak stává. Když se na př. u složenokvětých 
meboli Composit na svršku cylindrického lůžka obaly kvělní a tyčinky objevily, začíná se 
povreh: lůžka pod nimi hloubit (obr. 16.); a zároveň vypučí dva poloměsíčité plodolisty 
na hořejší obrubě té prohlubněz ty brzy spolu srostají a tak vyřůstá nad ní trubovitá, 
- mahoře ve; dvě ramena se končící čnělka. Prohlubeň v lůžku jest vaječník, neboť 
z'jejího zpodu vypučí jedno vajíčko, kteréž ji brzy čelou vyplňuje, a stěny semenníka 
- náležejí pátrně lůžku, kdežto čnělká 5 bliznami plodolisty tvořena jest. Semenník rodu 
- Samolus, jenž do řádu podléštek náleží, liší se od předešlého toliko tím, že se lůžko 
-na zpodůu prohlubně opět prodlužuje, a na ose té mnoho r: íček se vývinuje; jest to' 
© ledy poslík lůžkový se semenici střední © E (104 
Fy >. o" 
