— 224 — 
2. U kaklusů jeví se, jak mile se lůžko trochu 
prohloubilo, na stěně prohlubně „vystouplé švy, kteréž 
střídavě mezi četnými plodolístky, vzniklé dolů sbí- 
hají; ony rostou do délky, zároveň se slčnami lůž= 
kové prohlubně a pokrývají (se pak dole mnohými 
vajíčky; nad tímlo vlastním- vaječníkem se dutina 
stále úží, zároveň vyrůstají plodolisty, v trubce po- 
spolu rostouce a povznášejíce také švy. dole semeno- 
nosné do výše. Tento lůžkový peslík má semenice 
nástěnní. — Také pestík dyně podobá se zpočátku 
v podstatě docela kaktusovému, avšak potom rostou 
jeho tři semenice, zprvu nemnoho vystouplé, stále do 
středu prohlubně, kdež se rozšíří a na krajích té 
rozšířeniny vajíčka zplodí. Nikdy ale spolu nesrostou, 
atd tak že tři pouzdra nejsou“ dokonale odloučená, U 
: AK obš joe ; kopytníka (Asarum), jakož iu pustorylu, mečíku 
s výrostek lůžka na místě kalicha. V 5 je, ý d 
jsou prašníky ještě prosté, v d už po  Gladiolus (obr. 17.), (povslávají ale úplná pouzdra; 
rate ona, ježto přehrádky semenonosné v středu nejenom se 
Obr. 17. setkají, ale i skutečně srostou. 
9. Leycesleria náleží do téhož řádu, kam zimolez 
náleží. Z počátku, když se lůžko vyhloubá (obr. 18.), 
tvoří se na jeho slčnách semenice v počtu 5, brzy však 
počíná se vždy mezi dvěma semenicema tvořit zvláštní 
dutinka, kteráž se lím víc prohlubuje, čím více též hořejší 
přehrádky k středu dorůstají, Vajíčka zde vyrůstají, jak 
na přehrádkách, lak na vnitřní stěně dolejší dutiny. 
Patrno, že zde v prostřed duliny peslíkové dole střední 
osa, nahoře srostlé přehrádky semenice tvoří., Také pestík 
myrty lakto se má. Neobyčejné ale jest při zimolézovitých, 
Glsdiolus' čořinínis| měčík. že se žádné zřejmé plodolisty neobjeví, za to celá obruba 
a,b průřezy kolmé, c průřez prohlubně i s přehrádkami do výše roste, až celou čnělku 
příčný polozralého pestíku. vytvoří.. Není zde pochyby, že nejen semenník, ale i 
čnělka z pouhé osy původ mají.. V květu. granátovém (Punica) není dost, na prvním 
kruhu pěti dutinek, nýbrž pod nimi vznikají ve společné dutině lůžka ještě 3 dutiny 
(obr. 18.); všecky ty dutiny zasahují zprvu přímo dolů do lůžka, avšak později větším 
zmáháním se své vnitřní stěny slává se více a více rovnovážné v podkvětním lůžku; 
společná dutina súží se, až téměř zmizí. Ostatně viz „Růžovité“ v VI. ročníku Živy. 
4. Pohlédněme na vývin květu, vrbovky, Epilobium (obr, 19.), Jakmile na plo- 
chém ještě lůžku člyry plodolístky se vyskytnou, začíná se, část lůžka, v paždí plodolístku 
vyhlubovat, tak že hned od počátku čtyry zvláštní hlubinky v lůžku povstávají, Ony se 
pak nad míru prohlubují, -anebo lépe řečeno celé lůžko,, vyjímaje místa oněch dutinek, 
které nerostou, prodlužuje se pod květními částkami v dlouhý cylindr, a zakládá vajíčka 
na vnitřním úhlu každé dutiny. Zalím rostou nad tím semenníkem plodolístky do výše, 
povylahujíce s sebou kraje pestíkových přehrádek, a tvoří takto, trubkovitou čnělku, 
