— 226 — 
vrcholi pohromadě, tak: že vší pravdou také pestikem 
zpodním slove. Jest ale několik velmi řídkých případů, 
kde není úplně zpodní,; tak u'leknínů (Nymphaeaceae). 
Jejich pestík považuje každý botanik za svrchní, neboť 
kalich i koruna pod ním na lůžku stojí. Pohled na obr. 
21. přesvědčí každého, že jsou pouzdra jeho do lůžka 
vyhloubena; a jen mnohé blizny od plodolistův tvořeny, 
U štětkovitých (Dipsaceae) zase zůstává pravý kalich 
pod lůžkovým semenníkem, jenž na svém konci korunu 
a tyčinky kromě výrostků terče nese. 
Kterak se čnělky a blizny vyvinují, již jsem vyložil namnoze popisuje vývin celého 
pestíku. (Ovšem jest čnělka neb blizna obyčejně. konec plodolistů aneb útvar sou- 
rostlých konců plodolistů, ale nikoli vždycky. 
V onom případě jest jednotlivá čnělka na své vnitřní straně vždy úzkou skulinou 
rozčísnuta; o kopřivě a bouchavci jsem -již okázal, že ne konec plodolistu v čnělku 
vyrůstá, nýbrž střední žíla, pročež nemá skuliny, a takových příkladů je více. „Pestík 
trav záleží z jediného plodolistu a má přece dvě čnělky, poněvadž jsou to postranní 
(Obr. 22. výrostky.. Znamenité jsou blizny podražcovitých (Aristolochieae), kte- 
z réž jsou toliko vnitřní úkrojky tyčinek, kdežto plodolístky docela schá- 
zejí. Jsou pak mnohé rostliny, kde nástěnné semenice mezi plodolisty 
čnělky naposled nejhořeji v blizny se mění; mezi ty náležejí křížokvětné 
(obr. 22.). Poněvadž Schleiden myslil, že jsou blizny vždy na konci 
plodolistů, měl důsledně také přehrádky pestíkové za nepravé. Čnělka 
Caprifoliaceí jest výrostek lůžka, neboť plodolisty tam žádné nevznikají. 
Sinapis alba, Někdy přirůstají čnělky neb blizny mezi sebou aneb s jinými 
oeobás píbatí díly květními. Uvedu jenom Tolitovité, Asclepiadey (obr. 23.). V jejich 
listů, sg blizny. © květu jsou zprvu dva plodolisty, kteréž se jako u čemeřice vyvinovat 
počínají, avšak brzy srostou zprvu prosté konce jejich nejpry na krajích, potom také na 
vnitřní straně v jediné, hutné a Shranné bliznové těleso. Tato blizna je už Značně 
veliká, když teprva vaječníkové, zcela prosté díly obou pěstíků značněji vyrůstati a 
vajíčka, zplozovati započnou.  Bliznové těleso, nepokrývá sé však bradavkami, nýbrž 
nahoře na pěti hranách a střídavě s přirostlými prašníky vyvinou se po dvou člunkovité 
žlázky. Ty mají stejný účel jako jinde bradavky bliznové, neboť chuchval:slepených 
pylových zrnek se na nich zachycuje, když -své prašní pouzdro opustil Ve květu baná= 
novém (Musa) přirůstá později hořejšek čnělky k cípům okvětním. (b 
Nymphaea alba, leknín. 
Písmena jako na obr. 19. 
e) Vyvinování se terče (discus). 
Když v květu routy (Ruta) pestík už vylvořen, ve květu citronovém už založen 
jest, počíná se lůžko mezi ním a tyčinkami novým bujením svých buněk kolem -do kruhu 
pozdvihovat, a tvoří pak jakýsi prsten pod pestíkem, jenž se terčem nazývá.  Může:také 
kruh lůžka mezi tyčinkami a korunou naduřeli; u rodu. Manmgifera tvoří se -pod každou 
z pěti tyčinek zvláštní naduřenina, tak že pět oddělených výklenků doskruhu stojí. U:rodu 
Hippocratea nalézá se terč mezi korunou a tyčinkami, u rodu Cneorum mezi-plátky a 
peslíkem, a tyčinky jsou do něho zpodem jako vnořeny, a v rodu C/eome mezi kalichem 
