— 2 — 
a pestíkem. © Ať, útvar terčový na kterém koli 
místě povstává, vždy bývá pozdnějšího původu než 
kruh květolístků nad; ním, a tento zákon dává 
měřítko k seznání útvaru terčového, kdyby se i 
v podobách docela jiných než u routy a citronu 
objevoval. V květu některých křížokvětných, na 
př. Lunaria;, Cardamine, nacházíme dole u tyčinek 
žlázky, které až po peslíku se vyvinují a tedy 
pouze vedlejší výrostky z lůžka jsou, a nikoli pře- 
tvořený kruh prašníků, jak se jiní domnívali. V 
květu. pryšce vyrůstají též. po vyvinutí pestíku 
úzké lístky po jednom mezi každou složilou tyčin= 
kou; dříve je bolanikové měli za listeny, proto že 
květ tento za složitý z více květů myslili! Po- 
dobně ony čelné nitky a třepení mezi korunou 
a tyčinkami v květu Passiflovy v několika kruzích Astlepias syriaca, 
náležejí dle pozdního vývinu k terči. A ono známé ©« dva plodolisty ještě prosté, př semenice; 
há 2 0 sko ka „4 b plodolisty nahoře srostlé v bliznové tě- 
chmýří pod korunou Composit, Valerianeí; Dipsuccí, eso sg; © prašník an, nahoře s přívěskem 
to jest čelné chloupky, šupinky, šlěliny ueb přálon Hl ryiřt ka Ko Jeně 
zubalý na lůžkovém semeníku, nejsou nic jiného © znutý, aby bylo viděti, kde k bliznovému tělu 
než pozdější výrostky: z lůžka, neboť teprv 10. Uiákáký tělesa" od miclž vycházejí dvě 
koruně. vynikají. „Kdyby měly tyto Lvary pravým rourky g4 ve směru k prašním pouzdrům. 
kalichem býli, jak soustavní. botanikové Wwrdí, musely by dle zákonu před korunou se 
objevili, Ostalně ukazuje již mmožství jejich a bezzákonné postavení ke koruně na to, 
že nenáležejí, do oboru květních lístků, jimiž malhematická pravidelnost vládne. 
Opuka ve východních Čechách. 
Od J. V. Jahna, 
40 Virovinách kraje Královéhradeckého a Chrudimského se nikde větší skály opuky, 
ku křidovému útvaru: náležející, neshledaly a následkem toho poměry této opuky mnohem 
méně známé byly, než podobné vrstvy v západních Čechách. Tak povstalo skoro vše- 
obecné mínění, že řečené opuky jen velmi skrovné zbytky dávného ústrojného života 
v sobě obsahují a vůbec malého povšimnulí zasluhují. Byv svým skoumáním skalin na 
Kunětické Hoře i na opuku poukázán, věnoval jsem jí větší pozornost, a po krátkém jen 
prohlížení shledal jsem v ní látku k obširnému a vděčnému skoumání, jehož výsledky, 
posud ovšem jen skrovné a roztroušené, tuto podávám. 
Chci nejdříve o jednotlivých nálezištích opuky, mnou prohledaných, promluvil a na 
základě toho se pak o nějaký všeobecnější náhled pokusit. Jak již udáno, v celé naší 
krájině nestává lomů kromě oněch v čedičových skalách, a lze tedy poměry křidového 
útvaru toliko náhodně zpozorovali, zvláště v rozsedlinách, srázech a průkopech, živými 
vodami utvořených. Leží na bíledni, že takové poměry neposkytnou ryzího materiálu, a 
že jeho porušenost důkladnému zpylování překáží, Z lé příčiny mnoho druhů skamenělin 
15 * 
