— 30 — 
plochy. Z tak podřízené rozsáhlosti náleziště se nedalo na příznivý výsledek soudit, 
anobrž i zdejší opuka velice porušena a Víc hlíně než čeniukoli jinému podobna“ byla. 
Nicméně 'se usilovné snaze podařilo, i zde dosti skameňělin vypátrati, -0 jichž podstatě 
ovšem na mnoze pouhý domysl rozhodnouti musil; tak porůšené a rozplynuté jsou.-+0 
fysikalických vlastnostech této opuky mluvit vidí se mi zbytečno; neb tu není pevného 
stanoviska, s kteréhož by se ustanovit měly. Tolik pouze podotýkám, že bylá jednou 
velmi bohata na kyz a že tudíž nyní dílem mnoho kysličníka' železitého-po'různu i ve větších 
shlucích obsahuje, dílem velké hraně sádry zvělráním téhož povstalé a Vlivem vody zase 
proměněné. Navzdor tomu základní hmota opuky obsahuje v sobě jeň stopy kyseliny sír- 
kové, zdá se tedy, že je důkladně vymočena. Skameněliny bývají též kysličníkem železitým 
nebo sádrou pokryty a zaobaleny 
Zejmena se zde nalézají: Cristellaria rotulata d'Orbigny, Frondicullaria angustata 
Nilsson, Arca undulata Reuss, Astarte nana Reuss, Terebratula gracilis Schlotheim, Nucula 
semilunaris Buch, Inoceramus planus Můnster, Pollicipes' conicus Reuss, Rostellária sp. 
ind., Pecten Nilssoni Goldfuss; osten Acanthidový; Osmeroides Léwesiensis Agassiz; 
zvláštní důležitosti svým častým objevem si zde ale přiosobují hlavonožci a sice: Bacu- 
lites anceps Lamarck, Baculites  rotundus Reuss (s pěkně zachovalými komůrkami), 
Ammonites Germari Reuss, Ammonites Coltae Roemer (pěkně kyzem skamenělý a ze 
všech zdejších skamenělin nejlíp zachovalý). — Zdejší skameněliny se tedy vyznačují 
ne tak bohatstvím co do počtu; jako zvláštním rázem svým, kterýmž značně přispívají 
k bližšímu ustanovení našich opuk. Provedení tohoto náhledů ponechávám si ná konec 
pro porovnání a seřadění rozličných proskoumaných opuk. O foraminiferách zde platí 
totéž, co o vrstvách předešlých, musí se jich tu mnohem více' nalézli. 
Opuka Jestbořická. Ves Jestbořice stojí na pahorku či vlastně na vysočině severo- 
západně od Chrudimi, kteráž se jen zvolna k Labi kloní a nejspíše z opukových vrstev 
se skládá. Naproti od ní se jiná vysočina až daleko k Chollicům rvozstírá, a mézi oběma 
teče v dosti úzké úžlabině potok, jenž nad Městeem Heřmanovým v Nasavrekých horách 
vzniká, okolo Jestbořic a Mělic plyne a pod Krchlebským mlýnem do Labe se ústí. Pod 
kostelem Jestbořickým se vysočina ve stráni velmi příkré, as 30 sáhů vysoké, do potoka 
kloní, jenž na mnohých místech její boky podryl a vrstvy kamení, z nichž jsou složeny, 
obnažil. Zde lze opuku na velikém prostranství do šířky i výšky ' pozorovali, ač vliv 
potoku je málo polěšitelný. Opuka je totiž celá vodou prosáklá, a skameněliny v-ní 
nalezené se při usýchání obyčejně rozpadnou a vylralí. 'Co se. fysikálních © vlastností 
týče, je jasně šedá, lomu hlinitého, složení hrubě břidličnálého, a mímo malé shluky 
vápence neobsahuje jiné nerosty, zdá se však být bohata na vápno. Její vrstvy, na 
mnoho sáhů mocné, jsou na skameněliny velmi bohalé, a zvláště bohatého výtěžku: bý 
musely v původní své podstatě poskytnouli. Co výsledky dvou výletů uvádím následující 
skameněliny: Cristellaria. rotulata d'Orbiony (málo důležitá, ale velmi časlo přichází), 
Nodosaria loroneiana d'Orbigny, Frondicullaria angustata Nilsson, Frondicullaria inversa 
Reuss, Flabellina cordata Reuss (zvláště pěkná a velká); Ananchytes (nedá -se ustanovit, 
neb je celý rozmáčknutý),. Goniaster guingueloba, Burgeticrinus ellipticus, osten Acan- 
thidový; Terebratula gracilis. Schlotheim (velmi často), Terebratula striatula Mantell, 
Ostraea lateralis, Ostraea vesicularis Lamarck, Inocéramus striatus Mantell, Pectén Nils- 
soni Goldfuss (velmi často a veliký), Lima elongata Soverby; Nucula sémilunaris: Buch, 
