— 232 — 
„Cyth. parallela Rss., Pollicipes 'conicus Rss., Aptychus'oretacens Mster; Ananchytes ovata 
Lamarck; ;Goniaster guingueloba; Burgeticrinus'ellipticus, osten! Acanthídový; Terebratila 
gracilis, Schloth,,Ter. striatula Mant., Péeten sguamula: Lam.; P;/ Nilssoni Goldf.; Veneri“ 
cardia sp. ind., - Astante nana Rss,; Asti porreeta Sov., Nucula -semilunaris Buch; Arca 
undulata, Rss., Inoceramus mytiloides Mant.j In. planus Mster, In: strialus Mant., Ostraea 
„proteus+ Rss., Ostr. -lateralis,- Ostr. vesicularis Lam: Lima: elongáta Sov., Pectunculus sp. 
ind., Venus sp.-ind.;Dentalium sstriatum Rss., Dent: medium Sov., Rostellaria Reusši 
Gein., Cerithium Lužicanum Gein., Natica vulgaris Rss; Pleurotomaria elongata Roemer, 
Patella sp. ind.; Beryx ornatus Ag., Osmeroides Lewesiensis 'Ag.; Corax sp. ind., Oxyr- 
rhina angustidens Rss; Baculites anceps Lam., Bac. rotundus Rss. AmmonitesGermari 
Rss., Amm. Cottae Roemer; konečně Salix macrophylla Rss. K-nim přijde několik no- 
výchy posud „neustanovených druhů, zvláště Patella a Frondicullaria. © Počet 55 druhů 
v krajině- před lím (takřka neznámé nalezených je jistě dosti znamenitý a chvalně o 
jejich poměrech palaeontologických svědčící. Vrstvy mnou pozorované a prvé do podrobna 
popsané se takřka na první pohled dělí na dvoje určité skupení, každé zvláštního rázu 
co,do -skamenělin a dílem i dle zevnějška svého: s jedné 'strany Kunětické a Jestbo- 
řické, s druhé Krchlebské a Srnojedské vrstvy, mezi nimiž Pardubické jaksi přechod 
tvoří, ačkoli i Jestbořické se dosti od Kunělických liší. "K bližšímu ustanovení těchto 
vrstev třeba „něco málo o poměrech nášeho křidového útvaru: uvésti. Výtečný jeho 
znatel prof. A. E, Reuss jej dělí na dolejší kvádrovec, opuku: a, hořejší kvádrovec, zdá 
se však, jakoby tento „poslední pouze místní odrůdou dolejšího: kvádrovce byl: Křidový 
útvar: nevystupuje u nás tak úplně jako ve Francii; Anglii a Švýcarsku ; vrstvy, jež 
d'Orbigny nazývá- Neocomien a Gault, chybí u nás docela, tak že nejstarším členem 
křidového útvaru je kvádrovec. Rovněž se'-v jiných zemích nad: vrstvami: opučnými 
nalézají ložiska bílé křídy, u nás neznámá. Opuku dělí Reuss na vlastní- opůku a vrstvy 
bakulitové, jež tvoří nejvyšší a poměrně nejmladší část našeho křídového útvaru a zvláště 
u Lužice, Loun a Postoloprt se vyskytují. Ve východních Čechách posud o nich nebylo 
zprávy, hodlám však dokázati, že některé z vrstev mnou nalezených sem náležejí, a sicé 
hlavně Krchlebské a Srnojedské.  Opuky bakulitové jsou obyčejně šedé do modra, též 
někdy do žluta, slohu tence břidličnatého a měkké, obsahují hojné shluky kyzu a v roz- 
sedlinách krystallisovanou sádru. © Význačné je pro ně bohactví na malé skameněliny, 
foraminifery, lastury a hlemejždě. Nejčastěji přichází Rostellaria Reussii: Gein., Cerithium 
Lužicanum Gein., Natica vulgaris Rss., Dentalium medium Sov.,- Nucula peotinata Sov.; 
Nue, semilunaris Buch, Venus laminosa Rss., Pecten Nilssoni Goldf.; Ostraea proteus Rss 
Astarte nana Rss., a porrecta Sov., Arca undulata Rss., Lima elongata Sov., hlavně pak 
Cephalopody: Baculites anceps Lam. a rotundus Rss., Ammonites Germari Rss:'a Cottae 
Roemer. „Při srovnání tohoto seznamu s oním, o vrstvách: Krchlebských a Srnojedských 
podaným, každý shledá nápadnou a takřka úplnou shodu obou, kteráž zvláště vyskyto- 
váním se bakulitů a ammonitů made vši' pochybnost vznešena: jest. Ba. i fysikální 
vlastnosti vrstev: bakulitových tu i tam se shodují, neméně akcessorické nerosty v nich 
přicházející. © Naproti tomu se ale vrstvy Kunětické a Jestbořické musí do vlastní opuky 
odkázat, k níž dle většího dílu svých skamenělin náležejíj-a jen jisté z nich, jež mají 
s, bakulitovými, vrstvami. společně, jakož neméně, nepřítomnost bakulitů 4 ammonitů; 
zdají se naznačovat, že to jsou hořejší oddíly vlastní opuky, k rozhraní s vrchními 
