— 233 — 
vrstvami: se. sbližující'a tudíž -těmto i poněkud podobné“ V mnohém větší míře totéž 
platí o opuce v Pardubičkách , která rovněž na 'rozhraní: stojíc zdá se již spíše k ba- 
kulitovým vrstvám něž k'opuce' náležeti, čemuž i vyskýtování se, ovšem“ jéh ' porůznu, 
Cephalopodů dosvědčuje. Na“všechen "spůsob, tedy všechny mnou" proskotinané vrstvy 
náležejí k-výšším; něktéré i kMmejvyšším oddílům našeho křídového útvaru, a v této své 
vlastnosti dosti důležitého místa zaujímají“ "Pořádek dle stáří je následující: 4. opůka 
Kunětická, 2- op. Jestbořická, © 3."0p. v Pardubičkách, 4. op. ot iná „----- 
totiž vlastní vrstvy bakulitové, všech nejmladší. 
(© Jak:z popisu jednotlivých nálezišť vysvítá, zaujímají tyto bakulitové vrstvy“ jisté 
vysočiny dosti rozsáhlé, 'v tamějších rovinách ale se již nalézá obyčejná“ opuka, ba dílem 
též pod touto ležící pískoveé' opukový. © Ačkoli místnímu utvořování se bakulitových 
vrstěv nic neodporuje, zdá se přece, žé i ve východních Čechách původně na mnohém 
větším prostranství vládly; a pro svou lehkou porušitelnost na. některých místech byly 
zničeny; jak to i v západní části našeho křidového útvaru shledáváme. © Vlastní opuky 
maší krajiny jsou málo zajímavé. U Lukovny se prýští z opuky pramen, jenž se význa- 
čuje zvláštním bohactvím. kuchyňské soli, glauherové soli a jodu; u Vysoké''se prýští 
Y opuce prameny sirnaté, jež povstaly nejspíše porušením kyzu na vzduchu; tamtéž jé 
opuka hojnými, až na: linii tlustými deskámi vláknité sádry prostoupena, a'mímo četné 
maličké Ostraey neobsahuje'skamenělin. Na Novém Hradci obsahuje opuka velmi mnoho 
kyzu a též foraminilery,“ ale žádné“ konchifery.- O této opuce platí výřok Reússův, že 
je mad míru chudá na skameněliny, jenž se před tím na veškeré křidové' vrstvy Kraje 
Chrudimského. a: Hradeckého vztahoval. Vedle toho tím skvěleji vyniká bohactví baku- 
litových a sblížených jim opučných vrstev. „Jest se nadíti, že postupem času bůde více 
takových vrstev a: snad ještě bohatších odkryto, neb leží na bíledni, že v celém útvaru 
dvě, tři taková ložiska nebudou osamělá a bez příbuzných se vyskytovati. © Takových 
kapricí příroda nězná. ' Snad vrstvy u Chocně, České Třebové, Chlumce, Smiřic. atd., 
dosti mohútně vystupující a posud neproskoumané, se budou moci aspoň dílem k báku- 
litovitým vřadit. 
(7 geognostickým zvláštnostem této krajiny náleží ještě : 
Couk* čedičový východně od Pardubic, o němž se v těchto“ listech již jednou 
zmíňka děla, kteráž ale poněkud na mylných základech spočívala. K objasnění toho 
nechť slouží následující zprávy. Couk tento vystupuje v nejbližším sousedství hory Kuně= 
tické, jsa na začátku svém: jen as půl hodiny od ní vzdálen, a jeho vyniknutí muselo 
být v nějaké souvislosti s vystoupením oné, nicméně se ale tyto dva čediče tak zname- 
nitě od sebe liší, že porovnání obou je had míru zajímavé. (Couk len se“počíná na 
pravém břehů Labe w Brozan; prostupuje Labe, a na levém jeho břehu V mírné Výši se 
táhne okolo Hůrek, přes Stzemickou silnici, nad Spojílem k železníci, a za touto se 
ztrácí v okolí'vsi Černé za bory: (Směr'má s počátku jižní, pak jihovýchodní, v zakon- 
čení svém ale jihozápadní; veškerá jeho délka bude nejméně půl míle obnášet, šířka 
je velmi nestejná; někde jen několik sáhů; jinde, jako „v Úzkém,“ kde Labe prostupuje, 
několik set kroků. V celku je to okrouhlý hřbet, nad okolní roviny 3'až 6 sáhů vzne- 
šený a na pohled zcela nepatrný: ©V Labi mohl již dávno znám být, nikdo si ho ale 
nepovšimnul, ač- později ukážu, že tam dosti velkolepě vystupuje. Při stavbě Sezemické 
silnice se poprvé naň pozornost obrátila, a jednalo se o jeho použití; dobývání bylo ale 
