— 24 — 
pro jeho tvrdost, a,nepřístupnost nad míru, oblížné, ; tak „že po, krátkém; čase, lomy opět 
spuslly „a vesměs, jen, as,40;sáhů, čediče, znich „na „silnice; přišlo., Byly to, jednoduché 
jámy, do nichž z okolních bařinatých „nižin, voda se, vedrala, tak že nyní tvoří souvislé 
pásmo malých, leknínem; pokrytých. jezírek., Dále při stavbě Pražsko-Vídeňské, dráhy 
přišel kus, couku k;ulomení,  V,každém ohledu „nejzajimavější „je jeho, začátek, Labská 
koňčina; „v Úzkém,“, As na,člyry sta kroků je tam „ložisko Labe, nesčíslnými,, ostro- 
hranými „a; velkými kusy, čediče naplněno, mezi, nimiž se mohútné, souvislé skaliny, zve= 
dají a přirozený „splav tvoří, přes nějž se zpěněné vody, řítí, , Na; pravém, břehu, jsou 
to jjen skrovné začátky, na levém břehu, ale v délce: třiceti, sáhů -a ve, výší as pělí stře- 
víců; se: zvedá „souvislá hráz „z pěkných, sloupů, čedičových -od přírody utvořených, Jsou 
to, temné, čtyr=;i šeslihrané, sloupy, příčnými rozsedlinami na hrubé, desky rozdělené, 
na, nichž mobútné „vrstvyjnáplavu spočívají., I na levém, břehu, takové, sloupy se, vysky- 
tují, ale; v mnohem menší, rozsáhlosti, „ Pokud vím, jest, to jediný „příklad sloupů čedičo- 
vých, vycelých východních Čechách, a ještě nikde, se. 0, něm, zmínky nedělo, ba ani 
pověsti lidu, si ho,nepovšimly, „Z hájení na,březích tu jsou i kusy Kunětického kamene 
roztroušeny; a rozdíl, obou, o němž,ještě promluvíme, je patrný. „V celém poříčí Labe, 
na březích, Orlice, Úpy a Mýtky není nikde, ani, stopy čediče, kterýž tu, patrně své pů- 
vodní lože, má, i kdyby to pevné skály ,v, řece zřejmě netvrdily. „V letě za malé vody 
na nejvyšších, místech „ploché černé hlavy těch skalin se, nad vodu zvedají, a vedle nich 
se táhnou hladké vrstvy, pozdvižené opuky., Právě, „v Úzkém“ se, nejvíce, k Labi při- 
bližuje, strouha „„Halda;“ z Počápel na Pardubické mlýny vodu vedoucí a,od pánů z Pern- 
štýna, založená, za ní opouští couk Labské, břehy, a,,v skoro kolmém, směru k, nim, se 
rozeslírá; ostatní, místa, na nichž, je odkryt, méně, jsou, zajímavá, a jen na malém po- 
vrchu; se, rozkládají. „Nad Spojílem je couk hustým, lesem a mlázím pokryt, v němž se 
nedaleko Černé ;za.bory dokonce ztrácí. © Další: pátrání po něm „bylo marné, ačkoli se 
ve, velkém okresu-dělo, I v Labi neni nikde valounů čedičových,, voda je ovšem pro 
náramnouy líži a,velikost nemohla strhnout. 
1 tento čedič, jako jeho soused na Kunělicích, je neomylně sopečného, původu, je 
rameno ze žhavého nitra země ku povrchu vyniklé. Pro to svědčí, i mimo důkazy ze 
samé podstaty čediče vyplývající, vrstvy pozdvižené a přeměněné opuky, jakož i úlomky 
této v samém čediči, ale jen porůznu a na povrchu se nalézající. Pro skrovnější roz- 
sáhlost skalin se tu na opuce nedalo mnoho pozorovat, v jejím složení se ale nestalo 
velkých proměn, a vrstvy se nad hřbetem čedičovým jen vyduly. Břehy Labské v tom 
ohledu poskytují často pěkné profily. Nejhloub je sloupovilý čedič, nad ním, vrstvy 
modravé opuky, nejvíce v jíl proměněné a tudíž sotva stopy, skamenělin obsahující, nad 
touto tenší vrstva valounů křemenitých, mezi nimiž. je množství ostrohraných kusů čediče 
rozlroušeno, nejvýše konečně. mohútná vrstva ornice, (místy přes sáh). Úlomky opuky 
jsou jen na povrchu čediče obsaženy a málo proměněny, z čehož se soudili může, že 
čedič při svém vystupování již byl poněkud ztuhlý a vychladlý, Že voda tu nebyla bez 
účinku; ukazujíí úlomky „opučné v čediči u železnice, jež jsou,na bílo, vypálené, Dle 
všech „okolností tedy „čedič poněkud již utuhlý, ač, posud žhavý, vynikl, podélnou rozse- 
dlinou; a nemohl ani velké výše, dosáhnouti, ani daleko, se rozšířiti, „Jeho povrch, při 
rychlém; ochlazení „se rozpadl- na množství hrubých, ostrohraných kusů, jenž jsou, nyní 
dílem -v Labi; dílem v naplaveninách roztroušeny, a byrdošíjně se, rušivým, účinkům zpí- 
