- 
si — 29 — 
Nola sestává s kyčle klínovitě k prsoum přípevněného, stehenního: kroužku; stelína; 
lejtka a pětičlánkového chodidla s dvěma drápky. 
Stopka, která hruď s břichem spojuje, má jeden neb dva články. V pryním pádu 
je málo kdy uzlovilá, nýbrž má nahoře buď kolmo nebo ku předu postavenou plochou 
Šupinu; v druhém pádu jsou oba články uzlovité, první k hrudi trochu prodloužen. 
Břich jest zakulacený, ; méně více podlouhlý, buď zcela oblý, neb mezi prvním a 
druhým páskem zoužený. Skládá se ze čtyr neb pěti článků — u samce je obyčejně o jeden 
více —, z kterých prvnější největší jsou. V břiše dělníků a samiček nalézají se žlázy, 
které mravenčí kyselinu připravují, anebo jiné žlázy s, žihadlem, kterýmž jako včely jed 
do rány vpouštějí. Zevnější plodidla bývají u samců na konci břicha viditelná a sestávají 
z několika plátků. 
Křídla u samců a samiček upevněna jsou na hrudi; hořejší po stranách středohřbětí, 
dolejší mezi tímto a zadohřbetím. Hořejší jsou vždy větší, jináč a silněji žilkovaná. 
Na vnitřní straně hořejších: křídel (u hrudi);' jsou čtyry žebra čili žilky. © První běží po 
hořejším kraji a sahá až ke špičce křídla, jest'to žebro krajní (costa marginalis). "Druhé 
žebro běží pod krajním, až za polovicí své délky se k němu přibližujíč, pak se zase 
odchyluje a před špičkou se s ním pojí. Jest to žebro ramenní (costa scapularis). 
Tato dvě žebra tvoří dvě pole. První před záhybem jest pole ramenné (cellula sčápu- 
laris), druhé malé a obyčejně tmavší jest plámka (stigma). Třetí čili střední žebro 
(costa externo-media) běží skoro středem křídla a dělí se uprostřed křídla ve dvě 
ramena. Hořejší rameno, jenž žebro zpodinové (costa basalis) slove, spojuje se se 
žebrem ramenním. Pole, tvořené žebrem ramenním, středním a zpodinovým,. jest pole 
střední (celluta externo-media). | Od slředu žebra zpodinového běží ke špičce křídla 
žebro loketní (costa cubitalis), ku kterému od plámky žebro příční (costa lransversa) 
běží. Žebro loketní dělí se na dvě ramena rozličným spůsobem, Buď běží až za žebro 
příční celé, a dělí se pak na dvě větve, které mezi sebou pole loketní otevřené (cellula 
cubitalis aperta) tvoří; aneb se dělí již před žebrem příčním ve dvě ramena, a žebro 
příční se spojuje buď jen s jedním, neb s oběma rameny. V prvním pádu tvoří hořejší 
větev žebra loketního s žebrem příčním, ramenním a zpodinovým uzavřené pole loketní 
(cellula: cubitalis clausa), v druhém pádu uzavírají obě větve žebra loketního s prodlou- 
žením žebra příčního ještě jedno pole uzavřené, tak že pak dvě pole loketní uzavřená 
nalézáme. Ještě jedno zvláštní rozdělení žebra loketního se nalézá. Dělí se totiž na 
dvě. větve hned za žebrem zpodinovým, hořejší větev ale není hned na začálku vyvinuta, 
nýbrž tepry něco před žebrem příčním. V tomto pádu nalézáme jen jedno pole loketní 
uzavřené, které ale z dvou otevřených polí sestává. Žebro krajní, příční a hořejší 
větev žebra loketního tvoří pole pramenní (cellula radialis). © Dolejší rameno žebra 
středního jest, žebro podstřední (costa transverso-media). © Tímto žebrem, pak žebrem 
loketním a zpodinovým. tvoří se pole terčovité otevřené (cellula discoidalis | aperla). 
Běží-li ale od dolejší větve žebra loketního k žebru podstřednímu malé zpáteční žebro 
(costa recunrens), | nalézáme mimo pole terčovité otevřené zevnější ještě vnitř pole 
terčovité uzavřené (eellula discoidalis clausa). — Čtvrté hlavní rameno, žebro vnitřní 
(costa interno-media), běží nedaleko dolejšího kraje křídla, aniž zevnějšího kraje doběhne. 
Pole jím; žebrem středním a podslředním tvořené, jest pole vnitřní, které žebrem, od 
