— 65 — 
vydáváním do češtiny přeložených německých svých kalendářů. Naši četnější rolníci, kteli 
německy neumějí, žijí v jiných hospodářských poměrech než hospodáři německého jazyka, 
a protož by se mělo k jejich potřebám, žvlášlě v českém kalendáři, hleděli, 
Pan prof. Lamb] se nám, tedy vydáním původního českého. kalendáře velmi zavděčil, 
Nalézá se v něm přehled kalendáře na +4 strankách. © Pak následuje kalendář tak na psacím 
papíře rozdělený, že může hospodář u každého dne, na prostoře asi 4 prsty široké, své 
zůležilosti řádně zaznamenávali, Na ten spíůsob může si hospodářský denník zřídili. Články ho- 
spodářské obsabuje následující: Stručný výlah z vědomostí hospodářských vůbec: Původ 
a vrstvy země, Roztřídení země, orné. Vlastnosti zemin a: jich rozličnost. © Užitečnost sou- 
měrného „smíšení všech zemin. Rostlinstvo příslojné zeminám jednollivým. Setba a sklizeň 
rostlinstva, hospodářského, „Semení lesnické. © Tůžení z luk. Tiže plodin rolních. „Práce 
„měná, , Práce spřežná. —Mrva zemnalá. Mrva rostlinná. © Mrva. živočišná, © Mrva smíšená. 
„Silně=li hnojívá set Mnoho=li hnoje získá se od jednotlivých zvířat: 0, zvířectva hospo- 
dářském,, | Brzo-li oplemení se březí čtvernožci, © Brzo-li vysedí se vejce u plactva hospo- 
dářského, | Tíže zvířectva hospodářského (v. Zivu), © Mnoho=li píce „potřebno  zvířechvu 
hospodářskému. —V, jakém, souměru chvalno misili rozličná krmiva. Mnoho-li má se dávati 
soli do píce? © Mnoho-li polřebno stláti? © Veškerá krmiva, porovnaná se senem, chulrné, 
„prostřední a výborné dobroty. Daleko-li uběhne a mnoho-li utábne kůň za hodinu; Dojnost 
krav. Tíže a zrost telat, Vykrmování a lučnění hovězího dobytka, Těžké=li jsou, a mno- 
ho-li vlny dávají ovce? © Mnoho-li ubyde vlny plavením a praním? © Co získá se při po- 
rážce ovec užitečného? Minobo-li přibývá denně na jehněti novorozeném! © Poměr. tíže 
novorozených  podsvinčat k prasnici. Čerstvě=li- dorůstá vepřový «dobylek? V jakém po- 
měru slojí snešené vejce k slepici, Která kuří plemena, poskytují „nejlacinějších vajec? 
Rybaření a užitek z něho,- Včelařství a početné poměry jeho. Pro domácí zprávu. © Roz- 
počet meliva, toliž mnoho-Ji získá se mouky a olrub ze žita? Rozpočet pečiva, totiž 
mnoho-li napeče se chleba ze suché mouky? Výhřevnost paliva rozličného, Teplota v sta— 
veních a cblévách. © Porovnání stupňů. teploty dle Celsia atd. Velikost chlévů s přístojnými 
rozměry. - Ztráta na některých plodinách delším ležením. © Objem rozmanitého krmiva. 0 
průmyslných výrobcích, hospodářských. © Cukrovarství.  Líhovarství.  Sladovnietví. © Letopis 
pokroků nejnovějších, Z rostlinaření.  Rýhování rolí a luk. Užívání. patoků řípových ku 
hnojení. Švédský jetel. Kaolien neboli čínská lřlina sladinová. V oboru zvířectva hospo- 
dářského. © Zmáhání se dobrých. plemen hovězích. © Změny v koňařství.“ Pokroky v ovča- 
ření.. Rozšiřování se vepřového dobytka anglického. © Polvrzuje-li se užitečnost, velikých 
kuřat, Domácí hospodaření, Užitečno=li krmiti všelijakou kaší, Jak zřídili sobě „stání 
v chlévích. — Desky hospodářsko-účetné: Přehled pozemností. Rozvrh a osev-polí,  Setba 
a těžení vůbec.. Omlaty. | Sklizeň píce (krmných rostlin). Sklizeň opíce a. slámy. Počet 
dobytka a koní i skolu. „Počet zvířectva: ovcí, sviů a drůbeže, Každodenní dojení. Lesní 
hospodaření, Výkaz dříví. © Vývoz hnoje. — Upamalování na důležité doby. Hospodářský 
státopis Rakouský. Výměr, bydliště a obyvatelstvo, Rodné a nerodné pozemnosli, Hod- 
nota pozemností dle výnosu rolního. Počet dobytka. Míry, váhy a peníze. Míra cestní. 
Míra délky. Míra obilní. Míra polní. Míra na tekutiny. Váhy. Peníze. Rodopis vlád- 
mího domu. Poštovné platy. Kolkovní výsada, Stálé poplalky dle ceny předmětů. Zá- 
věrek, V předmluvě ukazuje p. spisovatel na důležitost pořádného zaznamenávání vynalo- 
žených peněz i sil těmito slovy: „Dokonalé hospodaření požaduje nejenom dobrou práci, 
dostatečné hnojení, bedlivost při sklízení plodin rolních a pilný dohled na dobyleky nýbrž 
i pořádné zaznamenávání vynaložených peněz i sil s jedné a docíleného užitku s druhé 
strany. „V dílnách průmyslnických a fabrikáchy jejichž vykonávání obyčejně jednodušší jest 
hospodářského, považuje se pravidelné oučelnictví,- totiž zapisování příjmů i vydání za 
nevyhnutelné; k„jasnému náhledu o celém, závodu, kvůli zisku založenému. Jako by mělo 
tedy hospodářství, jehož úkony mnohem jsou rozmanilější a složitější boz porádného zu= 
znamenání denních událostí bezpečně obstáti? 1 Opomene=li toho rolník, pak meví; pracuje=Ji 
se škodou anebo s užitkem.  Sebe lepší pamět nestačí, aby mohla v hlavě sestavili něko- 
Jikaleté ončelné porovnání, uvádějíc hospodáři -na mysl, co za toho neb onoho času přijal 
neb vydal. Protož u všech národů v rolnicbví pokročilých užívají se slušné zápisky ho- 
spodářské k nadřečenému zaznamenávání, i velikého osvědčujou prospěchu.“ + : 
Tento kalendář se může směle po boku -postaviti anglickým výborným spisům toho 
druhu, a za tou příčinou, že se vněm nalézá důkladný výbor vědomostí pro naše hospodáře 
