— W © 
části pletiv (pelichání, línání), dílem přílišně v krvi nashromážděné látky proteinové, které 
kyslíkem nebývají patřičně proměněný v močovinu, nýbrž se jen v kyselinu močovou 
přetvořují. © Původem tohoto slabšího okysličení by mohl býti buď nedostatek kyslíka 
aneb nadbytek hmoty močové, beze vší pochyby že obé. Též se považuje za příčinu 
dny nemírné požívání potravných věcí dusíkem oplývajících při spůsobu sedicího živobytí, 
Příznaky dny. Památné jest u této kalokrevnosti umístění, neboť usazuje se 
nejvíce v kloubech; odtud jmeno kloubní nemoce (arthritis, z arthron = kloub). Klouby 
zardívají se, otékají, velmi bolí zvláště v noci, a ukládají se v ně z močanů sestávající 
ssedliny, buď ve spůsobě dnavých bakulí (Gichlknolen), aneb ve spůsobě křidovitého prášku. 
Přede vším zachvacuje dna klouby palce u nohou (podagra), řidčeji klouby prstů u ru- 
kou a klouby rukové samé (chirargra), kloub kolena (gonagra), kloub plecmí (omagra) 
a kloub loketní (pechyagra). Též i kosti vně kloubů, jmenovilě kosti hlavy, páteře, 
pánvice mohou sídlem dnavých záchvatů se státi, a tu se přihazuje, že dle povahy dnavé 
vycezeniny, která bývá tekutá neb sraživá, k rychlému neb počasnému zánětu kosti se přidru- 
žuje ztvrdnulí, zkypřelost, zvředovatění, ano i zlalovatění s utvořením se přírostků kost- 
ních, ba i bez nich. Dle Rokytanského povstává z tohoto zánětu dnavého na kloubních 
koncech kostí v tak nazvaném omalum senile, a na dlouhých hnátových kostech ztvr- 
dnutí s výrostky (osteophyt) kostními bradavicovitými a krapníkovitými. Taktéž v klou- 
bích a na obratlech se nacházející a do svazových útvarů vnikající výrostky ve spůsobě 
miskových, plochých, trnovitých, bakulovitých násadců křidového složení pocházejí dle 
Rokytanského ode dny. 
Kosti u lidí dnou trápených mají velmi málo solí kostních v sobě, bývají tudíž za- 
časté jako odměkčeny a pod klouby oteklými téměř zmisány. Též i svazy kloubové 
jakož i chrustavky kloubové misají povlovně, okolní šláchy sovrkají a částečně kostnatí, 
a údy se zkracují a nespůsobnými stávají (Dactylogryposis). 
Vycezenina dnavá se skládá kromě plastických částek nejhlavněji z močanu sodi- 
tého a vápnitého, z kyseliny močové, z uhlanu čpavkového a chloranu soditého, řidčeji 
jsou při tom fosforečnany. Vycezenina se naskytá buď ve spůsebě bakulí dnavých (Gicht- 
knoten, tophi arthritici) neb Ařidovité ssedliny aneb práškového nálelu. 
K vypátrání většího množství kyseliny močové © krvi, která ve dně zprvopočátku 
oplývá buňkami a vlákninou, za to však méně tekutiny, totiž vody, v sobě drží, udal Garrod 
jednoduchý prostředek. Lot neb dva loty krve se nemocnému odejmou, včiní do ši- 
roké roury neb do úzké sklenky a nachají se sraziti; po několika hodinách se voda 
krevní procedí a půl kventlíku neb jeden na sklo hodinkové vleje, do toho se přidá 
asi 5 kapek kyseliny octové a do této tekutiny se vloží nit Iněná neb koudelná. Po 
48 hodinách jest tekutina vyschlá, a byla-li v ní kyselina močová, jest vložená nit kry- 
staly kyseliny močové obsypána. Z množství těchto krystalů se uzavírá na množství 
kyseliny močové nalézající se v krvi. 
Hojnější tvoření kyseliny se vyskytuje též v celém ústrojstvu a naznačuje se velmi 
kyselým, kyselinou močovou a její solemi oplývajícím močem, kyselými poty a kyse- 
lými slinami. Kyselina močová se též nalezla v kostech dnou zvředovatělých, jakož i 
na půdě takovýchto vředů. Kyselina močová v těchto rozličných tekutinách a ssedlinách se 
vypátrává průbou murexidovou a poznává se nejsnadněji dobrohledem po svých krystalech. 
Kromě těchto příznaků od kyseliny močové pocházejících objevují se před záchvaty 
