o 
>- u 
dnavými příznaky porušení moci zaživací, tak nazvaná kyselost žaludková a příliš- 
nost krve břišní. 
Dna bývá rychlá a počasná, pravidelná a nepravidelná. 
Rychlou, pravidelnou dnu předchází někdy porušení moci zažívací a těkavé bolesti; 
objevuje se nejvíce na jaře a na podzim, a sice náhlým bolením, obyčejně po půlnoci 
se vyskylujícím, velmi prudkým, po stupni se zvětšujícím, v jednom kloubu nebo ve více 
menších kloubech, obyčejně v palci u nohou, při čemž kloub otéká a kůže okolní velmi 
horkou se slává, namodrale se zardívá, skvěje, něco napuchá a roztaženými žilami 
nabíhá. K bolení tomuto dnavému, jež se prý dle výroku nemocných pilování, bušení, 
žehání, vrtání neb kapání velmi horkých neb ledových kapek podobá a slabý nepokoj 
v onemocnělém údu působí, se přidružuje více neb méně prudká horečka, která i s bo- 
lestí po několika záchvalech, sedmi až člrnácti, povlovně mizí a zdánlivé zdraví uvodí. 
Ne dlouho před takovým záchvatem bývá vyměšování kyseliny močové uskrovněno neb 
i docela zrušeno, moč bývá bledý, po záchvatu jest však velmi rozhojněno v moči i 
v potu, tak že celý záchvat dnavý na zástavě kyseliny močové spočívati se zdá. 
V počasné pravidelné dně, v kleréž Lehmann kyselinu močovou v moči vždy 
uskrovněnou nalezl, záchvaty se častěji opětují, ne zřídka v určitých dobách s horečkou 
slabší a nepravidelnější, trvají déle, rozšiřují se po více kloubích a uvodí dnavými vy- 
poceninami známé, trvalé místní změny. Povlovně celá obnova zkázu trpí následkem 
porušené krve, a nastává úbylí a někdy i vodnatelnost. 
Dna jest nepravidelná, když se k záchvatům dnavým těkavým (arthritis vaga) ještě 
jiné neduhy přidružují. 
Co se 0 zakryté (verlarvle) a o zarašené dně mluví, nepatří před forum přísné 
vědy, taktéž co se bájí o dnavých bolestech (Gichlschmerzen), při nichž by se žádná 
proměna v kloubech a příležících částech neobjevila. Takové a podobné bolesti jsou 
čisti boly nervů, neuralgie. 
Léčení dny se rozpadává v léčení za doby záchvatů, zakládající se na potlačení 
neb umírnění nejoblížnějších úkazů, a v léčení po přestálých záchvatech, kteréž k zru- 
šení kalokrevnosli samé přihlíželi musí. 
Proti oblížím záchvatů učiní zadost následující chování: všeobecný tělesný a du- 
ševní poklid, teplo (zavinování vatou, flanelem neb koudelí) a mírně vyvýšená poloha 
spočívajícího nemocného údu (nejlépe v posteli), uskrovněná rostlinná strava, pití mnoha 
vody, morfium při velikých bolestech spojených s nespaním, při zácpě klystírování. 
Zničení kalokrevnosti může se docílili jen proměněním správy životní, a muselo 
by se hleděli, když by předce dna se zakládala na vykračivém a přílišném tvoření 
kyseliny močové, lolo tvoření umirňovati buď odepíráním dusík držící (bilkovité) po- 
travy, jelikož kyselina močová u nemocných dnavých spíše se býti zdá zplodinou bez= 
prostřední proměny proleinových látek potravních nežli celé obnovy těla, aneb napomáhati 
zvýšeným a rozhojněným dodáváním kyslíku a tudíž urychlenou obnovou následkem roz- 
množené činnosti, správnější proměny kyseliny močové v močovinu. Kdyby rozhojnění 
kyseliny močové bylo jen zdánlivé, kdyby byla snad jen svou rozpustnost pozbyla a jen 
se proto srážela, že se nedostává prostředků, jako jsou voda, alkalie, v nichž by se 
udržela rozpustná: pak by tyto rozpušťovací prostředky musely u větší hojnosti v tělo 
se převáděli. Jelikož všecky tlylo tři příčiny k povstání dny přispívali mohou: tudíž by 
