== 
Když v pneumothoraxu aneb ve všeobecném erfifysemu plic prostory mezi žebroma 
jsou rozšířeny, cítíme mezi klepáním, jáko při každém udeření, že stěna hrudní se značně 
snižuje, načéž se zase rychle povyšuje. 
Hruď jest pružnější než obyčejně. Totéž pozorujeme, když jsou žebra ténší a 
prostory mezižeberní širší při ostatně zdravých plících, jen že odpor v poslední případ- 
nosti jest skrovnější než v pneumothoraxu. Když v pneumothoraxu a ve všeobecném 
emfysemu plic prostory mezižeberní nejsou rozšířené, aneb jsou-li žebra, byť i byly 
prostory mezižeberní rozšířené, tuhé, nepociťujeme přece zprvu uvedené vlnění. 
Krví, hnisem tuberkulovým, syrovatinou atd. nabobtělé plíce vydávají odpor, avšak 
nejsme v stavu určitě ustanovili, při kterém roztažení a v kterém stupni hutnosti na- 
bobtělé' části“ plic počíná odpor plic skrz stěnu hrudní stávati se citelným, jelikož odpor 
tento: velice se mění podlé ohébnosti hrudní. Je-li celé křídlo aneb přece větší část 
plic z předu do zadu veskrz zjatrnělá neb tuberkulemi infiltrovaná a při tom tvrdá, pak 
bývá ' odpor na dotýčných místech aspoň tak mocný neb i mocnější, nežli nad játrami 
při obyčejném jich roztažení. 
Největší odpor staví hruď v exsudatech v dutině hrudní, jimiž stěny hrudní se na- 
pínají. "Z exsudatů, které by stěny je obkličující nenapínaly, pochází menší odpor. 
Srdce, játra, slezina poskytují tím větší odpor skrz stěnu hrudní, čím více K této 
přiléhají a čím v sobě jsou tvrdší a hutnější. 
Zdali rozprostranění břicha se stává plynem ve střevech aneb tekutinou v dutině 
pobřišní, dá se rozeznati rozličným odporem při klepání. Zavřené, jakoby vypouzdřené 
tekutiny, jimiž stěny je uzavírající se mocně napínají, dávají skrz pokryvadla břišní při 
klepání ten samý odpor, jako něco natyrdlá masitá tělesa. 
twlob 
Fxaridla potravní pro všeliký věk a pohlaví, pro -všeliké 
Magal povolání a počasí. i 
= wozinů A: Pro děcký věk. i "pb 
úd (Mmožství náhradných, t.j. potravných prostředků se řídí dle velikosti = 
Z hojných příjmů a značných výdajů pochází čilá obnova ústrojstva. 
Ačkoliv rozdíly u člověka, jak se zakládají na věku a pohlaví, všeobecně onu 
větu potvrzují, tak sicé, že u zdravého člověka čilost obnovy ústrojstvá se může po- 
suzovati dle množství výdajů, přece musíme se' přiznati, že na první pohled“ (právě 
v“ tomto pádu by se naskytovaly nejdůležitější výminky. „0gbl) 
© U zrostlého člověka tíže celého ' těla si zůstává co dén jednostejná, béřeme-li 
ohled na rozmnožení neb uskrovnění, které by povstalo z krátce předcházejícího příjmu 
potravních vědí "aneb vyprázdnění moče a lejna. (A to se' stává k že nábradné“ 
prostředky vyvržéné látky v průměru úplně kryjí. RoM aan 
Jinak jest to u dítěte: Že kojenec v chlapce, a chlapec V'imládíka' vyrůstá, jediné 
na tom (se zakládá, žé příjmy výdaje převyšují. Počet neruší se v směnném“ obchodu 
těla. Nejde to zde o jednoduchou obnovu ústrojstva. Vzrůst rostění nezáleží V ničém“ 
jiném něž* V množství, (o něž zplodiny obživy tkanin kord látky aj přeměny 
ve výměsech. nt [a Vl „MODO 
: 
